529900785KF1K0EEW940 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900785KF1K0EEW940 2025-12-31 529900785KF1K0EEW940 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900785KF1K0EEW940 2025-01-01 2025-12-31 529900785KF1K0EEW940 2025-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900785KF1K0EEW940 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900785KF1K0EEW940 2024-12-31 529900785KF1K0EEW940 2024-01-01 2024-12-31 529900785KF1K0EEW940 2023-12-31 529900785KF1K0EEW940 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900785KF1K0EEW940 2023-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900785KF1K0EEW940 2023-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900785KF1K0EEW940 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900785KF1K0EEW940 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900785KF1K0EEW940 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900785KF1K0EEW940 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900785KF1K0EEW940 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900785KF1K0EEW940 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900785KF1K0EEW940 2024-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900785KF1K0EEW940 2024-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900785KF1K0EEW940 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900785KF1K0EEW940 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900785KF1K0EEW940 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900785KF1K0EEW940 2025-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900785KF1K0EEW940 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares
TKM Grupp AS
Aastaaruanne 2025
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 2 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne TKM Grupp ASi (edaspidi „TKM Grupp“ või „Grupp“) ettevõtjate peamised tegevusalad on jae- ja hulgikaubandus. 2025. aasta lõpus andis Grupp tööd üle 4 700 töötajale. Üksuse registreeritud asukoha aadress: Kaubamaja 1, 10143 Tallinn, Eesti Vabariik Asutamiskohajärgne riik Eesti Vabariik Äriregistrikood: 10223439 Õiguslik vorm Aktsiaselts Telefon: 372 667 3300 E-post: info@tkmgrupp.ee Majandusaasta algus: 1.01.2025 Majandusaasta lõpp: 31.12.2025 Audiitor: PricewaterhouseCoopers AS Emaettevõtja nimi OÜ NG Investeeringud Kontserni kõrgeima emaettevõtja nimi NG Kapital OÜ
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 3 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Sisukord TEGEVUSARUANNE ............................................................................................................................ 5 J UHATUSE ESIMEHE PÖÖRDUMINE............................................................................................................................... 6 TKM G RUPI LÜHITUTVUSTUS ..................................................................................................................................... 7 2025. AASTA OLULISEMAD SÜNDMUSED .................................................................................................................... 11 Ä RITEGEVUSE RISKID................................................................................................................................................ 13 M AJANDUSTULEMUSED ........................................................................................................................................... 17 S TRATEEGIA ........................................................................................................................................................... 22 A KTSIA................................................................................................................................................................... 24 H EA Ü HINGUJUHTIMISE T AVA ARUANNE .................................................................................................................... 27 K ONSOLIDEERITUD KESTLIKKUSARUANNE................................................................................................................... 33 Üldteave ............................................................................................................................................................................. 33 Keskkonnateave ................................................................................................................................................................ 43 Sotsiaalne teave ................................................................................................................................................................ 62 Juhtimisalane teave .......................................................................................................................................................... 71 Konsolideeritud kestlikkusaruandluse lisad ..................................................................................................................... 75 TASUSTAMISARUANNE...................................................................................................................... 85 KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE ..................................................................... 88 JUHATAJA KINNITUS KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE .................................. 88 KONSOLIDEERITUD FINANTSSEISUNDI ARUANNE .......................................................................................... 89 KONSOLIDEERITUD KASUMI JA MUU KOONDKASUMIARUANNE ................................................................... 90 KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE............................................................................................... 91 KONSOLIDEERITUD OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE ............................................................................. 92 KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD ............................................................ 93 Lisa 1 Üldine informatsioon .............................................................................................................................................. 93 Lisa 2 Raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatud olulised arvestuspõhimõtted .................................... 93 Lisa 3 Raamatupidamisarvestust puudutavad olulised otsused ja hinnangud ............................................................ 100 Lisa 4 Finantsriskide juhtimine ....................................................................................................................................... 101 Lisa 5 Raha ja pangakontod ............................................................................................................................................ 105 Lisa 6 Nõuded ja ettemaksed ......................................................................................................................................... 105 Lisa 7 Nõuded ostjate vastu ........................................................................................................................................... 106 Lisa 8 Varud ..................................................................................................................................................................... 106 Lisa 9 Tütarettevõtjad ...................................................................................................................................................... 107 Lisa 10 Sidusettevõtjad ................................................................................................................................................... 108 Lisa 11 Pikaajalised nõuded ja ettemaksed ................................................................................................................... 108 Lisa 12 Kinnisvarainvesteeringud ................................................................................................................................... 108 Lisa 13 Materiaalne põhivara .......................................................................................................................................... 111 Lisa 14 Immateriaalne põhivara...................................................................................................................................... 115 Lisa 15 Intressi kandvad võlakohustused ...................................................................................................................... 117 Lisa 16 Rendilepingud ..................................................................................................................................................... 118 Lisa 17 Võlad ja ettemaksed ........................................................................................................................................... 120 Lisa 18 Maksud................................................................................................................................................................ 120 Lisa 19 Aktsiakapital ....................................................................................................................................................... 121 Lisa 20 Segmendiaruandlus ............................................................................................................................................ 121 Lisa 21 Teenuste kulud.................................................................................................................................................... 124 Lisa 22 Tööjõukulud ........................................................................................................................................................ 125 Lisa 23 Finantstulud ja -kulud ......................................................................................................................................... 125 Lisa 24 Puhaskasum aktsia kohta .................................................................................................................................. 125 Lisa 25 Laenude tagatised ja panditud varad ................................................................................................................ 126
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 4 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Lisa 26 Tehingud seotud osapooltega ........................................................................................................................... 126 Lisa 27 Nõukogu ja juhatuse liikmete huvid ................................................................................................................... 127 Lisa 28 Aktsionärid, kes omavad rohkem kui 5% TKM Grupp AS aktsiatest ................................................................ 128 Lisa 29 Tingimuslikud kohustused ................................................................................................................................. 128 Lisa 30 Finantsinformatsioon emaettevõtja kohta ........................................................................................................ 129 Lisa 31 Bilansipäevajärgsed sündmused ....................................................................................................................... 133 S ÕLTUMATU VANDEAUDIITORI ARUANNE................................................................................................................... 134 S ÕLTUMATU VANDEAUDIITORI PIIRATUD KINDLUST ANDEV ARUANNE KONSOLIDEERITUD KESTLIKKUSARUANDE KOHTA....... 142 KASUMI JAOTAMISE ETTEPANEK ................................................................................................................... 146 JUHATAJA JA NÕUKOGU ALLKIRJAD 2025. MAJANDUSAASTA ARUANDELE ............................................ 147 MÜÜGITULU JAOTUS VASTAVALT EESTI MAJANDUSE TEGEVUSALADE KLASSIFIKAATORILE (EMTAK) . 148
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 5 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Tegevusaruanne TKM Grupp on üks suurimaid Eesti jaekaubandusettevõtteid. Meie 4 700 töötajat teenindavad kliente 92 kaupluses, kus 750 000 lojaalset klienti teeb 49 miljonit ostu aastas. 67% 19% 11% 1% 2% Supermarketid Autokaubandus Kaubamaja Kinnisvara Turvasegment 54% 25% -3% 36% 0% 4 743 Aasta keskmine Töötajate arv (2024: 4 769) 43 Senti Puhaskasum aktsia kohta (2024: 67 senti) 919,6 Miljonit eurot Müügitulu (2024: 944,6 miljonit eurot) 17,5 Miljonit eurot Puhaskasum (2024: 27,5 miljonit eurot) Puhaskasum* * ilma IFRS 16 Müügitulu
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 6 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Juhatuse esimehe pöördumine 2025. aasta läheb ajalukku keerulise majanduskeskkonna ja suurte välja- kutsete aastana nii Eesti kaupmeestele üldiselt kui ka TKM Grupile. Tarbi- jate kindlustunne oli jätkuvalt madal nii ebakindla geopoliitilise olukorra kui ka siseriiklike maksumuudatuste tõttu. Automaksu kehtestamine ning va- litsuse vastuolulised sõnumid aasta jooksul mõjutasid tugevalt Eesti auto- kaubanduse sektorit. Konkurents jaekaubanduses püsis tihe ja tarbijate hinnatundlikkus kõrge. Seetõttu võib Grupi 919,6 miljoni euro suurust müü- gitulu ja 17,5 miljoni euro suurust kasumit pidada ootuspäraseks tulemu- seks. Möödunud aasta näitas taas, kuivõrd palju sõltub meie edu iga töötaja iga- päevasest panusest, olgu see müügisaalis, laos, köögis, töökojas või kon- toris. Tõhus kulude kontroll, sisemiste protsesside efektiivsust parandavad meetmed ja täpne varude planeerimine, kuid eelkõige meie enam kui 4700 töötaja pühendunud töö, on see, mis aitab grupil tulemusteni jõuda ka turbulentsel ajal. Vaatamata keerulistele majandusoludele võib 2025. aastat pidada grupi jaoks stabiilseks edasiliikumise aastaks. Jätkasime strateegiliste tulevikku suunatud investeeringutega, mis tugevdavad meie positsiooni pikemas perspektiivis. Olulist rolli mängisid müügikeskkondade arendused. Rajati Peetri KIA esindus ning Vilniuses uued KIA ja Škoda autosalongid. Renovee- riti Jõgeva Selveri kauplus. Uuenduse läbis ka Kaubamaja Lastemaailm. Al- guse sai Peetris uue KIA keretööde töökoja ehitus. Kõik need tegevused pa- nustasid klientidele kaasaegse, mugava ja kvaliteetse ostukogemuse loo- misse. 2025. aasta üheks olulisemaks strateegiliseks sammuks olid läbirää- kimised Rohe Auto ASi ja SKO Motors OÜga, mis kulmineerusid 2026. aasta jaanuaris kokkuleppega omandada Škoda edasimüügiõigus Tallinnas ja Harjumaal. Peagi on Grupil Škoda autosalongid kõigis Baltikumi pealinnades, avardades oluliselt meie autokaubanduse segmendi äripotentsiaali. Aasta jooksul toimusid meie infosüsteemides mitmed olulised muutused. Uuendati e-poode ning arendati D365 äritark- vara platvormi. Lisaks viidi ellu mitmeid andme- ja kliendihalduslahenduste edasiarendusi. Kõik need tegevused toetavad ettevõtete suuremat efektiivsust ja veelgi paremat kliendikogemust. Partnerkaardi kasutajate arv jätkas kasvamist ning ületas 750 000 piiri. See on märk pikaajalisest usaldusest ning kinnitab, et suudame pakkuda kvaliteetseid kaupu, kon- kurentsivõimelist hinnataset ja head teenindust. 2026. aastasse vaatame ettevaatlikult positiivse hoiakuga, realistlikult ja eesmärgistatult. Kuigi majandusolude parane- mine võib võtta oodatust kauem aega, jätkame grupile tugeva vundamendi loomist investeeringutega, mis toetavad meie kasvu ja jätkusuutlikkust. Müügikeskkondade järjepidev kaasajastamine, digitaalsete lahenduste areng, tugisüsteemide tugevnemine ja äride laiendamine annavad meile hea positsiooni, et reageerida paindlikult turumuutustele ja märgata uusi võimalusi. Tänan kõiki tublisid kolleege, lojaalseid kliente ja häid koostööpartnereid, kes on meid aasta jooksul usaldanud ja toeta- nud. Aktsionäride jätkuv toetus võimaldab meil teha julgeid ja tulevikku suunatud otsuseid ning liikuda tulemuslikult edasi. Hindame kõrgelt oma kliente, hoiame oma ärid konkurentsivõimelised ning keskendume aktsionäridele pikaajalise väärtuse loomisele. Raul Puusepp Juhatuse esimees TKM Grupp AS Vaatamata keerulistele majandusoludele võib 2025. aastat pidada grupi jaoks stabiilseks edasiliikumise aastaks.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 7 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne TKM Grupi lühitutvustus Grupi visioon Grupi eesmärgiks on olla Eesti kaubanduse lipulaev ja Balti regiooni üks edukamatest börsiettevõtetest igas oma tegut- semisvaldkonnas. Grupi missioon Grupi missiooniks on olla esimeseks valikuks oma klientidele, hinnatud tööandjaks töötajatele ja usaldusväärseks inves- teerimisobjektiks aktsionäridele. Grupi põhiväärtused Ausus Oleme avatud ja siirad ning ei moonuta tõde. Hoolivus Oleme sõbralikud ja abivalmid ning avatud lahendustele. Usaldusväärsus Peame kinni oma lubadustest ja kohalduvatest reeglitest. Uuendusmeelne Oleme avatud uuenduslikele ja kaasaegsetele ideedele, püüame olla alati ühe sammu võrra ees. Keskkonnateadlikkus Hoolime meid ümbritsevast keskkonnast ja kasutame kõiki ressursse võimalikult säästlikult. Eetilisus ja õiguskuulekus Grupi äritegevuse aluseks on põhimõte, et Grupi kõikides tegutsemisvaldkondades peetakse kinni eetikanormidest. Grupp on kehtestanud Hea äritava, milles on koondatud ning kirjeldatud olulisemad põhimõtted, millest oma tegevuses juhindutakse. Grupp lähtub oma tegevuses seadustest ja muudest kehtivatest õigusaktidest ning vastaval tegutsemisalal kohalduvatest tavadest ja praktikast. Juhul, kui omavahelistes muudes kokkulepetes sisaldub erinevusi kohalduvate õi- gusaktidega, juhindutakse oma tegevuses rangematest nõuetest. Grupp käitub kogu oma tegevuses eetilisel, õiglasel ja professionaalsel viisil. Grupp toetab alati ja igakülgselt vaba ja ausat konkurentsi, välistades vaba konkurentsi takista- mise, piiramise ja kahjustamise. Grupp käitub kooskõlas konkurentsieeskirjadega ning ei sõlmi ebaseaduslikke kokku- leppeid ega tegutse kellegagi kooskõlastatult viisil, mis kahjustaks konkurentsi. Konﬁdentsiaalsus ja siseteabe käsitlemine  Grupi töötajad ja koostööpartnerid on kohustatud hoidma konﬁdentsiaalset teavet turvaliselt ja salajasena ega tohi neile teatavaks saanud siseteavet väärkasutada. Konﬁdentsiaalse teabena ehk ärisaladusena mõistab Grupp teavet, mis ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav nende ringkondade isikutele, kes tavaliselt kõnealust laadi teabega tegelevad; teavet, millel on kaubanduslik väär- tus oma salajasuse tõttu ja teavet, mille üle seaduslikku kontrolli omav isik on asjaoludest lähtuvalt võtnud vaja- likke meetmeid, et hoida seda salajas.  Konkurentidega suheldes hoidub Grupp konﬁdentsiaalse sisuga teabe arutamisest ning ei kasuta konkurentide ärisaladuste või muu konﬁdentsiaalse teabe teadasaamiseks lubamatuid vahendeid või võtteid.  Grupp taunib korruptsiooni kõikides selle vormides.  Grupi töötaja ei tohi kasutada oma töökohast tulenevat positsiooni isikliku kasu saamiseks Grupi, selle koostöö- partnerite, klientide või teiste töötajate arvel. Isikliku kasu saamiseks loetakse ka seda, kui kasu saab töötaja lähisugulane või töötajaga lähedalt seotud juriidiline isik.  Grupp, selle töötajad ja koostööpartnerid ei paku ega nõustu võtma vastu altkäemaksu ega muul kujul meelehead.  Grupi töötaja käitub usaldusväärselt ning väldib olukordi, kus tema isiklikud huvid oleksid vastuolus Grupi huvi- dega või kus töötaja ei saa tegutseda Grupi huvides.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 8 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne  Grupi töötajal on kohustus viivitamatult teavitada oma otsest ülemust või vastutavat organit, kes mis tahes viisil teostab järelevalvet tema tegevuse üle, olukorrast kus huvide konﬂikt on tekkinud või on oht, et see võib tekkida.  Grupi tegevus on läbipaistev ning vastab ühiskonnas kehtivale arusaamale avatusest ja aususest.  Grupi töötajad ja koostööpartnerid annavad Grupile teada, kui nad kahtlustavad Grupi tegevuses eeskujuliku äri- tegevuse põhimõtete rikkumist. Grupi töötajad teavitavad rikkumise kahtlusest oma otsest ülemust, Grupi juht- konda või vastavuskontrolli teostavat pädevat isikut. Grupi struktuur Grupi ettevõtjate peamised tegevusalad on jae- ja hulgikaubandus. TKM Grupi struktuur seisuga 31.12.2025: Selver AS 100% Kaubamaja AS 100% OÜ TKM Beauty 100% OÜ TKM Beauty Eesti 100% TKM Auto OÜ 100% KIA Auto AS 100% AS Viking Motors 100% SIA Forum Auto 100% Verte Auto SIA 100% Motus auto UAB 100% TKM Finants AS 100% Viking Security AS 100% Rävala Parkla AS 50% TKM Kinnisvara AS 100% OÜ TKM Kinnisvara Tartu 100% SIA TKM Latvija 100% TKM Lietuva UAB 100% Kulinaaria OÜ 100% Walde AS 100% KIA Auto UAB 100%
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 9 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupi tegevuses võib eristada järgmisi segmente:  Supermarketid  Kaubamajad  Autokaubandus  Turvasegment  Kinnisvara Supermarketite segmenti kuulub aasta lõpu seisuga 72 Selveri kauplust, 2 Delice kauplust, Rändpood ning kohvik, kogu- müügipinnaga 124,1 tuhat m². Lisaks e-Selver, mis on Eesti suurima teeninduspiirkonnaga e-pood ja keskusköök Kulin- aaria OÜ, mille tooteportfelli kuulub üle 400 toote. Kaubamajad opereerivad kahte täismahus müügimaja Tallinna ja Tartu kesklinnas ning e-poodi pakkudes laia valikut ilu- ja moetooteid. Kaubamajade segmendis raporteeritakse ka 7 kauplusega ja e-poega ilutoodete kaubanduse (I.L.U. ja L’Occitane) ning TKM Finants AS näitajad. Autokaubandussegment on sõltumatu diilervõrguga KIAde maaletooja Baltikumis, mis täiendavalt tegeleb sõiduautode jaemüügiga kahes müügisalongis Tallinnas, kahes müügisalongis Riias ja kahes Vilniuses. Lisaks KIAdele on valikus mitmed teised automargid, nagu Peugeot ja Škoda. Turvasegmendi peamiseks tegevusvaldkonnaks on turvateenuste ja valvelahenduste pakkumine alates lihtsamatest me- hitatud ja tehnilise valve teenustest, kuni keerulisemate valve- ja videosüsteemide projekteerimise, paigalduse ja hooldu- seni. Samuti viiakse läbi kvaliteetset, kiiret ja sõltumatut inventuuri erinevates ettevõtetes ning teostatakse sularahavedu. Kinnisvarasegment tegeleb Grupi omanduses oleva kinnisvara haldamise, hooldamise ja kaubanduspindade välja üüri- misega. Grupi kinnisvara segmendi omanduses on Kaubamaja Tallinna müügimaja, Tartu Kaubamaja keskus, Viimsi kes- kus, 3 automüügisalongi ning 19 Selveri hoonet, logistikakeskus ja lisaks mitmed muud kinnistud. Grupi segmendiaruandluses kajastatakse Grupi ettevõtjaid järgmistes segmentides: Supermarketite segment Asukohamaa Selver AS Eesti Kulinaaria OÜ Eesti Kaubamajade segment Kaubamaja AS Eesti TKM Finants AS Eesti OÜ TKM Beauty Eesti OÜ TKM Beauty Eesti Eesti Rävala Parkla AS Eesti Autokaubanduse segment TKM Auto OÜ Eesti KIA Auto AS Eesti AS Viking Motors Eesti SIA Forum Auto Läti Verte Auto SIA Läti Motus auto UAB Leedu KIA Auto UAB Leedu Turvasegment Viking Security AS Eesti Walde AS Eesti Kinnisvara segment TKM Kinnisvara AS Eesti OÜ TKM Kinnisvara Tartu Eesti SIA TKM Latvija Läti TKM Lietuva UAB Leedu
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 10 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Muudatused struktuuris Aruandeaasta mais allkirjastatud jagunemislepinguga algatati Grupi autokaubanduse segmendi tegevust korraldava TKM Auto OÜ Leedu tütarettevõtte UAB Motus auto jagunemine. Jagunemise eesmärk oli eraldada KIA ja Škoda ärisuu- nad ning see viidi jagunemisotsuse alusel lõpule jagunemise kandmisega Leedu äriregistrisse 28.05.2025. Jagunemise tulemusel jätkab senine UAB Motus auto tegevust nime all UAB KIA Auto, keskendudes KIA sõidukite müügile ja teenin- dusele. Škoda ärisuuna võttis 28.05.2025 seisuga juuli algusest üle uus asutatud tütarettevõte, mis kasutab juba varase- malt kasutuses olnud ettevõtte nime UAB Motus auto. Uue ettevõtte 100%liseks omanikuks on TKM Auto OÜ. Aruandeperioodile järgnenud sündmus Aruandeperioodile järgnenud olulise sündmusena sõlmis Grupp 7. jaanuaril 2026 lepingu, millega Grupi tütarettevõte TKM Auto OÜ omandab pärast tehingu lõpliku lõpuleviimise eelduste täitmist 100% osaluse kolmes sõidukite jaemüügi ja teenindusega tegelevas äriühingus: Rohe Auto AS‑is, SKO Motors OÜ‑s ja enne tehingu lõpuleviimist asutatavas kin- nisvara valdusega tegelevas osaühingus. Tehing on kooskõlas Grupi pikaajalise strateegiaga tugevdada ja laiendada oma positsiooni autokaubanduse segmendis ning ühtlustada Grupi brändiportfelli Baltikumis. Tehinguga laieneb Grupi autoesinduste võrgustik Eesti turul ning suureneb müüdavate sõidukibrändide portfell, pakkudes klientidele senisest laiemat valikut ning tugevdades Grupi konkurentsipositsiooni. Omandatavad ettevõtted tegutsevad Tallinna ja Harjumaa piirkonnas väljakujunenud müügi- ja hooldusinfrastruktuuriga, mis toetab Grupi eesmärki kasvatada turuosa ja suurendada teenusevaldkonna järjepidevat panust müügitulusse. Tehingu lõpliku lõpuleviimise eeldused on aruande koostamise hetkel täitmisel ning kontrolli üleminek toimub pärast nende nõuete täitumist. Juhtkonna hinnangul aitab tehing kaasa Grupi pikaajalisele arengule ja tugevdab Grupi posit- siooni ühel selle strateegilisel põhitegevusalal.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 11 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne 2025. aasta olulisemad sündmused Kestva majanduslanguse ja madala tarbijakindluse tingimustes tuli Grupil 2025. aastal kohaneda varasemast veelgi kee- rulisema ärikeskkonnaga. Tarbijate ostuhuvi vähenemine ning uute maksude, sh automaksu, mõju avaldasid tugevat sur- vet müügitulule, mis langes 2,6%. Grupi puhaskasum oli 17,5 miljonit eurot. Tõhusa kulude kontrolli, varude täpse planee- rimise ning töötajate pühendumuse toel suudeti tagada stabiilne tulemus ka muutlikes oludes. Aruandeaastal jätkati strateegiliste investeeringutega ning otsiti täiendavaid võimalusi pikaajaliseks kasvuks. 2025. aasta investeeringute ko- gumahuks kujunes 25,5 miljonit eurot. Tallinnas avati uus KIA autosalong ning Vilniuses KIA ja Škoda müügisalongid, uuendati Kaubamaja Lastemaailm ning renoveeriti Selveri kauplus. Grupi jaesegmentide püsiklientide arv kasvas üle 750 000, kinnitades klientide jätkuvat lojaalsust ja usaldust Grupi vastu. Klientide ostukogemuse parandamiseks ning protsesside efektiivistamiseks jätkas Grupp infosüsteemide arendamist investeerides nii e-poodide kui ka äritarkvara uuendustesse. TKM Grupi tähtsamad sündmused 2025. aastal ja kuni käesoleva aastaaruande avaldamiseni olid järgmised:  Avati TKM Grupi uus multibränd‑autokeskus Leedus, kus alustati KIA ja Škoda müügi ja hooldusega. Uus esindus on oluline laienemine Baltikumis ja loob tugeva aluse edasiseks kasvuks Leedu turul.  Eestis avati Viking Motorsi uus autoesindus Tallinna külje all Peetris.  Jõgeva Selver läbis ulatusliku renoveerimise, mille käigus uuendati müügisaali, laoruume, sisustust ja seadmeid. Kauplus läks täielikult üle energiatõhusatele CO₂‑külmasüsteemidele ja nutikatele lahendustele, mis vähendavad energiatarbimist ja kaupluse keskkonnajalajälge ligi kolmandiku võrra.  Kaubamaja Tallinna müügimaja Lastemaailm avati põhjaliku uuenduskuuri järel, lisades uued brändid ja elustiilipõ- hise väljapaneku. Lisaks avati Naistemaailmas uus Anni Arro kontseptsioonikohvik.  I.L.U. e‑poe platvormi uuenduse põhitööd lõpetati (lansseerimine 2026. aasta esimeses kvartalis), lisades laiemad turundusvõimalused ja parendatud kliendikogemuse.  Selveri sortiment täienes First Price soodsate igapäevakaupade sarjaga, mis on saadaval vaid Selveris ja Delice’is.  Alustati ettevalmistusega uue Pärnu Papiniidu Selveri arenduseks ning Laulasmaa Selveri laiendamiseks.  Selveri heategevuslik kampaania “Koos on kergem” toimus 23. korda, kogudes annetusi lastehaiglatele ja ‑osakon- dadele vastavalt piirkondlikule müügile.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 12 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne  Selver liitus President Kaljulaidi Fondi eestvedamisel loodud tööandjate algatusega Vägivallavabaks, mis ühendab tööandjate tegevust lähisuhtevägivalla vastu.  Grupi lojaalsusprogrammi Partnerkaart klientide arv ületas 750 tuhande piiri. Partnerkaardi äpi kasutajaid on üle 340 tuhande.  2026. aasta jaanuari algul allkirjastati olulise bilansipäeva järgse sündmusena leping, millega omandatakse Rohe Auto AS ja SKO Motors OÜ, mille peamiseks tegevusalaks on Škoda kaubamärki kandvate sõidukite müük, va- ruosade ja lisavarustuse jae- ja hulgimüük ja hooldus- ning remontööde teostamine Tallinna ja Harjumaa piirkonnas. Tehing tugevdab TKM Grupi autosegmendi positsiooni Eestis ja Baltikumis, loob sünergiaid ning lisab Grupi portfelli vastupidavust. Tunnustused  E-kaubanduse Liidu poolt korraldatud rahvaküsitlusel teenis e-Selver parima e-poe tiitli toidu ja tarbekaupade ka- tegoorias.  Selver jõudis CVKeskus.ee 2025. aasta uuringus Eesti kahekümne ihaldusväärseima tööandja sekka, saavutades 19. koha. Sektoripõhises arvestuses saavutas kaubandussektoris Selver teise koha ning Kaubamaja AS kolmanda koha.  Selver AS ja Viking Security AS pälvisid 2025. aastal „Riigikaitsjate toetaja“ hõbetunnustuse ning TKM Kinnisvara AS pronkstunnuse. Kaitseministeeriumi tunnustus kinnitab ettevõtte järjepidevat panust Eesti riigikaitsesse, toetades teenistuses või õppustel osalevaid kaitseväelasi ja reservväelasi ning panustades seeläbi Eesti julgeoleku tugevdamisse. Pildil vasakult: Eesti peaminister Kristen Michal, Kaitseministeeriumi kantsler Kaimo Kuusk, Viking Security AS juhatuse liige Tannar Tiitsar ja Kaitseväe juhataja asetäitja kindralmajor Rauno Sirk. Foto: Arno Mikkor.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 13 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Äritegevuse riskid Grupi äristrateegia, -tegevuse ning struktuuriga seotud riskide tõhus juhtimine on oluline ja lahutamatu osa Grupi juhti- misprotsessist. Riski deﬁneeritakse kui tulevikus toimuvat võimalikku sündmust või stsenaariumi, mis võib mõjutada Grupi ja/või tema äriühingute eesmärkide saavutamist. Eesti suurima jaekaubandusettevõttena puutuvad Grupp ja tema äriühingud oma igapäevategevustes kokku potentsiaalsete riskidega ning Grupi eesmärk on neid riske edukalt tuvastada, hinnata, mõõta, raporteerida, juhtida, ning maandada. Riskijuhtimise laiemaks eesmärgiks on optimaalse tasakaalu leidmine võimaliku kahju või saamata jäänud kasumi ja riskide vähendamiseks kuluva ressursi vahel. Üldise põhimõttena eelistatakse reeglina riski ennetamist riskisündmusele tagantjärgi reageerimisele. Riskijuhtimisel lähtutakse Grupis ühtsest metoodikast, mis reguleerib riskide tuvastamist, hindamist, raporteerimist, prio- riseerimist ja käsitlemist ning mida kirjeldatakse lähemalt riskijuhtimise protsessi all. Grupi võime identiﬁtseerida, mõõta ja kontrollida erinevaid riske omab olulist mõju Grupi kasumlikkusele. Riskide tuvastamise aluseks on Grupi äritegevuse, strateegia, juhtimise, grupisiseste protsesside, ümbritseva majandus- keskkonna ning regulatsioonide analüüs. Tuvastatud riskid jagunevad järgmistesse riskikategooriatesse: strateegilised riskid, äritegevuse riskid, õiguslikud ja vastavusriskid ning ﬁnantsriskid. Tegevjuhtkond tegeleb järjepideva riskide tuvas- tamise ja hindamisega, võttes arvesse riske Grupi ja äriühingute strateegiale, töötajaskonnale ning äriprotsessidele. Riskijuhtimise protsess: Riskide tuvastamine ja hindamine viiakse läbi iga-aastaselt kõikides Grupi äriühingutes. Jä- relevalvet riskijuhtimise protsessi üle tervi- kuna teostavad äriühingute nõukogu ning au- ditikomitee. Auditikomitee nõustab ettevõtete nõukogusid järelevalve teostamise osas ja teeb vajadusel ettepanekuid riskijuhtimise protsessi osas. Nii auditikomitee kui äriühin- gute nõukogu saavad regulaarselt aruandlust mh riskide sisu, hinnangute ja maandamis- meetmete osas. Tegevjuhtkonnad tuvastavad ja analüüsivad riske, koostavad maandamisplaanid ning tee- vad vajadusel ettepanekuid ressursside eral- damiseks oluliste riskidega tegelemiseks. Si- seauditi osakond koos tegevjuhtkondadega edendab riskiteadlikkust ja riskijuhtimise vii- mist protsesside ja töötajateni. Siseauditi osa- konna juhataja koordineerib riskijuhtimise te- gevust ning raporteerib tulemustest regulaar- selt auditikomiteele. Põhiriskideks peame riske, millel on võimalik negatiivne lühi- või/ja pikaajaline mõju Grupi ﬁnantstulemusele, mainele, ärimudelile ja strateegiale. Põhiriskide hindamisel on meile oluline, et Grupi riskid tuvastataks nende varajases arengus ning lisataks olemasolevasse riskijuhtimise hindamisse, mõõtmisse ja järelevalvesse. Põhiriskidena oleme klassiﬁtseerinud järgmised riskid: majanduskeskkond, konkurents, kliimariskid, ettevõtte tegevusest tulenevad riskid ja IT-riskid. Majanduskeskkonna riskide all hindame turuolukorda, makromajanduslike tegurite ja trendide muutusi. Suurimateks riskiteguriteks osutusid 2025. aastal jätkuv keeruline geopoliitiline olukord ning majanduslik eba- kindlus. Grupi põhiriskide alla on kaasatud kliimariskid, mille puhul eraldatakse riskid, mis on seotud kliimaneutraalsele majandu- sele üleminekuga (nt seadusandlus, regulatsioonid, investeeringud) ja riskid, mis on seotud otseste kliimamuutuste mõ- judega (nt looduskatastrooﬁd, elektrikatkestused, ebastabiilne olukord riigis). 2025. aastal hinnati kliimariskidest olulisi- maks seadusandlusest ja regulatsioonidest tulenevaid muudatusi ja kliimamuutuste mõju tarneahelale. Konkurentsi pu- hul on riskideks muutused turul, näiteks uute konkureerivate ettevõtete turule tulek, turueelistuste muutus ja vähene in- vesteering arendustegevusse. Tuvasta- mine ja analüüs Hindamine Seoste tuvas- tamine Prioriseeri- mine Käsitlemine Pidev monitoo- ring ja järelvalve
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 14 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupi tegevusest tulenevate riskide hulka arvestame riske, mis tekivad seoses tööprotsessidega, juhtimisega ja prognoo- sidega. Lisaks on oluline pöörata tähelepanu ohutusele, kvaliteedile, varude juhtimisele ja tarneahelaga seotud riskidele. Tööjõuga seotud riskid on samuti jätkuvalt olulised. IT-riskide fookus on küberturvalisus, isikuandmete kaitse ja lekete vältimine ning süsteemide tõrgeteta toimimine. Võttes arvesse tehnoloogia arengut peame oluliseks ja hindame tehisaruga seotud riske. Olulisematest riskidest alljärgnevalt. Majanduskeskkond Jaekaubanduse areng on tihedalt seotud üldise majanduskasvu ja –keskkonnaga. Jaekaubanduse olukord Eestis püsis 2025. aastal jätkuvalt keeruline. Mitu aastat kestnud majandussurutis on jätnud jälje tarbijakäitumisele, mistõttu hinna- tundlikkus ja ostuotsuste kaalutletus on jätkuvalt olulised. Grupp on keskendunud ﬁnantsseisundi tugevdamisele ning äriprotsesside kohandamisele, et tulla toime muutliku nõudluse ja kulusurvega. Ebakindla majanduskeskkonna mõju väl- jendub Grupi kaupluste igapäevases tegevuses muuhulgas kampaaniatoodete suuremas osakaalus klientide ostukorvis ning varguste sagenemises, mis peegeldavad tarbijate üldist ettevaatlikkust ja ostujõu piiranguid. Kauplusi monitoorib Grupi professionaalne turvasegmendi ettevõte Viking Security, kes omab jaekaubanduses pikka kogemust, kasutades varguste ennetamiseks ja varaseks tuvastamiseks kaasaegset videovalve tehnikat ning oskusteavet. Eestis alates 2025. aastast kehtima hakanud mootorsõidukimaks on avaldanud olulist mõju Grupi autosegmendi Eesti üksuse majanduste- gevusele. Maksu kehtestamisele eelnenud ebakindlus ning selle detailide selgumine alles 2024. aasta teises pooles tõid kaasa nõudluse osalise koondumise 2024. aasta lõppu, millele järgnes 2025. aastal turuaktiivsuse langus. Tarbijad lük- kasid suuremad ostud edasi parema majandusolukorra ja kindlustunde ootuses. Statistikaameti andmetel suurenes sisemajanduse koguprodukt 2025. aasta kolmandas kvartalis võrreldes eelnenud aasta sama perioodiga 0,9%. Suurima positiivse panuse andis sisemajandusse töötlev tööstus, millele järgnesid ener- geetika ja kinnisvaraalane tegevus. Negatiivse mõjuga oli jae- ja hulgikaubandus, veondus ja laondus ning tervishoid- ja sotsiaalhoolekanne. Analüütikute hinnangul on Eesti majandus taastumas. Majanduse elavnemist veavad 2026. aastal peamiselt tugevnev nõudlus välisturgudel ja riigipoolsed stimuleerivad otsused. Tulumaksumuudatused jätavad inimes- tele rohkem raha kätte ning riigi kulutused lisavad majandusse hoogu. Positiivset väljavaadet toetavad ka madalamad intressimäärad, parem laenukeskkond ja aeglustuv hinnakasv. Eesti Panga värskeima majandusprognoosi kohaselt kii- reneb majanduskasv 2026. aastal 3,6 protsendini, kuid eelarvestiimuli taandumisega aeglustub see järk-järgult, jõudes 2028. aastaks 2,5 protsendini. Majanduse väljavaadet piiravad jätkuvalt pingeline geopoliitiline olukord ja ebakindlus selle suhtes, kuidas riigi rahandus tulevikus tasakaalu saadakse. 2025. aasta maksutõusud on Eestis hinnatõusu märgatavalt kiirendanud, andes ligi poole kogu tarbijahindade kasvust. Eesti tarbijahinnaindeks tõusis Statistikaameti andmetel 2025. aastal 2024. aasta keskmisega võrreldes 4,8%. Indeksit mõjutas enim toidu ja mittealkohoolsete jookide hinna tõus, mis kallinesid aastaga 6,9%. Riietuse ja jalatsite hinnad samal ajal langesid keskmiselt 3,7%. Inﬂatsiooni aeglustumine, tulumaksuvaba miinimumi tõstmine, maksuküüru kaota- mine ja lastega peredele sõidukimaksu vähendamine suurendavad majapidamiste ostujõudu. Eesti Panga prognoosi ko- haselt tõusevad hinnad käesoleval aastal 2,9% ja 2027. aastal 2,4%. Analüütikud näevad, et tarbijate pikalt püsinud pes- simism on vähehaaval järele andmas. Statistikaameti andmetel oli keskmine brutokuupalk 2025. aasta kolmandas kvar- talis 2 075 eurot, mis on 5,9% kõrgem kui eelmisel aastal samal ajal. 2026. aasta palgakasvuks prognoosib Eesti Pank 5,4%. Kuigi keskmise brutopalga kasv aeglustub, siis tulumaksumuudatused suurendavad inimeste netosissetulekut hüp- peliselt. 2026. aastal kasvab keskmine netopalk seadusemuudatuse tõttu ligikaudu kaks korda kiiremas tempos kui bru- topalk, ulatudes umbes 10 protsendini. Koos hinnatõusu aeglustumisega paraneb inimeste ostujõud märgatavalt. Kaubandusettevõtete müügitulu kogumaht jooksevhin- dades Statistikaameti andmetel Eestis 2025. aastal langes 1,7%. Mootorsõidukite, nende osade ja lisasead- mete müük langes 15,9%, samal ajal mootorsõidukite hooldus ja remont tõusis 4,2%. Müügitulu spetsialisee- rumata kauplustes (ülekaalus toidukaubad) kasvas 2025. aastal 2,1%. Koguselised müügid jaekaubandu- ses (v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) kasvasid 2,2%. Uute sõiduautode mahuline müük kasvas Baltiku- mis 2025. aastal kokku 5,9%, kuid arengud riigiti erine- sid märkimisväärselt. AMTELi andmetel müüdi Eestis 2025. aastal 13 055 uut sõiduautot, mis jäi 2024. aasta tasemele alla 48,6%. Müügi langust mõjutasid eeskätt mootorsõidukimaksu kehtestamine ning tarbijate kind- lustunde üldine nõrgenemine. Samal ajal kasvas uute sõiduautode müük Lätis 31,4% ning Leedus 39,3%. -1,7% -2,6% -0,4% 3,3% -1,0% -7,8% -3,0% -1,9% 1,5% -6,8% -10% -8% -6% -4% -2% 0% 2% 4% -10% -8% -6% -4% -2% 0% 2% 4% I II III IV 2025 Eesti kaubandusettevõtete müügitulu kasv TKM Grupi müügitulu kasv
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 15 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Äritegevuse hooajalisus Grupi äritegevuses esineb teatavaid hooajalisi kõikumisi. Jaekaubandusele iseloomulikult on esimese kvartali müügitulu ligikaudu 7% madalam ja neljanda kvartali müügitulu ligikaudu 4% kõrgem kvartalite keskmisest müügitulust. Ajalooliselt mõjutab sesoonsus mõningal määral müügitulu neljandas kvartalis, mil müügitulu moodustab ligikaudu 26% kogu aasta müügitulust. Tavapäraselt on moekaubanduse hooajalisest allahindlusest tingituna nõrgema kasumiga aasta esimene kvartal. Grupi pikaajaline ärikogemus võimaldab hooajalisusest tingitud äririski turvaliselt maandada. Konkurents Eesti jaekaubandusturg on väga kõrge konkurentsitihedusega. Supermarketite turusegmendis on just Eestis kõigist Balti riikidest kõige tihedam konkurents ja kõige madalamad juurdehindlused. Eesti viimaste aastate langeva majandusega ning kasvavate hindadega ärikeskkond on toonud kaasa tarbijate kasvava ebakindluse tuleviku suhtes ja on teinud nad ettevaatlikumaks ning säästlikumaks. Vaatamata hinnakasvu pidurdumisele 2025. aastal, olid kaupade hinnad kõrged ning tarbijad otsimas kokkuhoidu soodushindade ning ostukorvi optimeerimise kaudu. See omakorda on kasvatanud sooduspoekettide edu. Supermarketite segmendis suleti 2025. aasta algul üks kauplus, kuid see ei mõjutanud oluliselt supermarketite segmendi turuosa. Aruandeaasta võrdlusbaasis 2024. aastal avati kaks uut kauplust. 2025. aasta lõpu seisuga kuulub Selver AS spetsialiseerimata kaupluste (ülekaalus toidukabad, tubakas, alkohol) turusegmendis 16,3% turuosaga kolme suurema jaeketi hulka. Turuosa hoidmise võtmeküsimuseks on vastata kliendiootustele nii kaubavaliku, hinnakujunduse kui ka ostumugavuse osas. Eesmärgiks on võetud „Püsivalt head tavahinnad“, „Nädala parim hind“, „Kuldne kolmapäev“, taskukohaste kauba- märkide lisamise ja muude kampaaniate ning Partnerkaardi sooduspakkumiste kaudu juhtida kliente soodsama ostu- korvi poole, ilma et klient kaotaks toodete kvaliteedis. Suurt rõhku pannakse Selveri Köögi omabränditoodete arendusse eesmärgiga pakkuda võimalikult soodsa hinnaga kvaliteetseid ja tervislikke valmistoite. Uue logistikakeskuse käivita- mine võimaldab juhtida sortimenti paindlikumalt, kliendivajadustele paremini vastavaks ning parandada kaupade saada- vust. 2026. aastal on kavas uuendada supermarketite kauplustevõrku ühe kaupluse renoveerimise läbi, avada kaks uut kauplust ning täiendada Partner Äpi funktsionaalsusi, mis aitavad tõsta klientide ostumugavust. Isikuandmete kaitse Isikuandmete töötlemine Grupi tegevuses toimub kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse (EL) 2016/679 (GDPR), Eesti isikuandmete kaitse seaduse ning teiste asjakohaste õigusaktide nõuetega. Grupp käsitleb isikuandmete kaitset kui olulist osa organisatsiooni igapäevasest äritegevusest ning isikuandmete töötlemise ja kaitsega seotud tegevused on integreeritud juhtimis-, IT- ja õigusalastesse kontrolliprotsessidesse. Grupi andmekaitsespetsialist osaleb infosüsteemide arenduste läbivaatamisel ning hindab uute tehnoloogiliste võima- lustega seotud riske, nõustab ja koolitab ärivaldkondi ning on kontaktisikuks andmesubjektide pöördumistele ja Andme- kaitse Inspektsioonile. Grupil on kehtestatud sisemine andmekaitsepoliitika ja selged andmetöötluse protseduurid, mille täitmist kontrollitakse regulaarselt siseauditi poolt. Finantsriskid Ettevõtte tegevusega võivad kaasneda mitmed ﬁnantsriskid, millest olulisemat mõju avaldavad likviidsusrisk, krediidirisk ja tururisk (s.h valuutakursi risk ja intressimäärarisk). Finantsriskide juhtimine on ettevõtte juhatuse pädevuses ja sisal- dab riskide määratlemist, mõõtmist ja maandamismeetmete tõhususe kontrollimist. Finantsriskide juhtimise eesmärk on ﬁnantsriskide maandamine ja ﬁnantstulemuste volatiilsuse vähendamine. Finantsriskide juhtimisel juhindub ettevõte sisemiselt kehtestatud riskijuhtimise strateegiast. Järelvalvet juhatuse poolt riskide maandamiseks võetud meetmete üle teostab ettevõtja nõukogu. Likviidsuse ehk ettevõtte tegevusest tulenevate kohustuste täitmiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu efektiiv- seks tagamiseks on loodud ettevõtte emaettevõtte TKM Grupp ASi ja tema tütarettevõtjate pangakontode ühtne kont- sernikonto, mis võimaldab kontsernikonto liikmetel kasutada kontsernikonto rahalisi vahendeid kokku lepitud limiitide piires. Majandusaasta lõpu seisuga oli Grupil vabu rahalisi vahendeid sularaha ja pangakontode näol 29 516 tuhat eurot (2024: 45 454 tuhat eurot). Käibekapital oli 31. detsember 2025 seisuga negatiivne 14 161 tuhat eurot (2024: positiivne 17 422 tuhat eurot). 2025. aasta lõpus suurenes oluliselt lühiajaliste laenukohustuste maht seoses 2026. aastal lõppe- vate mitmete pikaajaliste laenude lõppmaksetega summas 32 129 tuhat eurot, mis aasta lõpu seisuga on kajastatud lühiajalistes kohustustes. 2026. aastal lõppevad laenud on kavas reﬁnantseerida 2026. aastal. Grupil on lühiajaliste ko- hustuste katteallikana jätkuvalt tugev igapäevane äritegevuse rahavoog. Juhtkonna hinnangul ei ole ettevõttel likviidsus- probleemi. Krediidirisk on risk, et ettevõttel tekib rahaline kaotus, mis on põhjustatud ﬁnantsinstrumendi teise osapoole poolt, kuna
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 16 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne viimane ei suuda oma kohustusi täita. Grupp on avatud krediidiriskidele, mis tulenevad äritegevusest (peamiselt nõue- test) ning investeerimistegevusest, s.h. deposiitidest pankades ja ﬁnantsasutustes. Tulenevalt jaemüügi spetsiiﬁkast ei ole Grupp avatud olulistele krediidiriskidele. Seisuga 31. detsember 2025 väljendab maksimaalset krediidiriski nõuete summa suuruses 21 081 tuhat eurot (2024: 25 641 tuhat eurot). Valuutarisk on risk, et ﬁnantsinstrumentide õiglane väärtus või rahavood kõiguvad tulevikus vahetuskursi muutuste tõttu. Aruandeperioodi lõpu seisuga ei olnud ettevõttel olulisi euroga mitteseotud valuutades ﬁkseeritud ﬁnantsvarasid ja – kohustusi. Intressiriskina käsitletakse sellist riski, kus intressimäära tõustes võib kohustustelt tasutavate intressikulude suurene- mine märkimisväärselt mõjutada ettevõtte tegevuse tulemuslikkust. Ettevõtte intressirisk tuleneb peamiselt pikaajalis- test Euriboriga seotud ujuva intressimääraga laenukohustustest. Aruandeaasta alguses 2,562% tasemel alustanud 6 kuu Euribor langes aruandeaasta lõpuks tasemele 2,107%. Majandusanalüütikute hinnangul jätkub sama stabiilne areng ka 2026. aastal, mil 6 kuu Euribori määr jääb kogu aasta vältel ligikaudu 2% piirimaile. Juhul, kui ujuva intressimääraga ﬁnantskohustuste intressimäärad oleksid 31.12.2025 seisuga olnud 1 protsendipunkti võrra kõrgemad, oleks see suu- rendanud ettevõtte ﬁnantskulu 1 716 tuhande euro võrra. Grupi peamiste ﬁnantsriskide detailsema kirjelduse ja selgitused leiab raamatupidamise aastaaruande lisast 4.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 17 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Majandustulemused FINANTSNÄITAJAD 2021-2025 miljonites, EUR 2021 2022 2023 2024 2025 Müügitulu 822 863 947 945 920 Müügitulu muutus 11% 5% 10% 0% -3% Brutokasum 214 238 261 260 255 EBITDA 80 79 93 91 77 Ärikasum 41 40 52 48 35 Maksueelne kasum 36 35 43 35 24 Puhaskasum 32 29 37 27 18 Puhaskasumi muutus 64% -8% 27% -27% -36% Müügitulu töötaja kohta 0,169 0,184 0,201 0,198 0,194 Brutorentaablus 26% 28% 28% 27,5% 27,7% EBITDA marginaal 10% 9% 10% 9,6% 8,4% Opereerimisrentaablus 5% 5% 6% 5% 4% Maksueelse kasumi marginaal 4% 4% 5% 4% 3% Puhasrentaablus 4% 3% 4% 3% 2% Omakapitali osakaal 38% 37% 38% 37% 38% Omakapitali tootlus (ROE) 14% 12% 15% 10% 7% Varade tootlus (ROA) 5% 5% 6% 4% 2% Kaasatud kapitali tulusus (ROCE) 9% 9% 11% 9% 6% Lühiajaliste kohustuste kattekordaja 0,8 0,7 1,0 1,1 0,9 Võlakordaja 0,6 0,6 0,6 0,6 0,6 Varude käibekiirus 8,3 7,9 7,3 7,0 6,7 Keskmine töötajate arv 4 864 4 697 4 724 4 769 4 743 Brutokasum = müügitulu – müüdud kaubad ja kasutatud materjalid ja teenused Brutorentaablus = brutokasum / müügitulu* 100% EBITDA = kasum enne ﬁnantstulusid ja -kulusid ning amortisatsiooni EBITDA marginaal = EBITDA / müügitulu * 100% Opereerimisrentaablus = ärikasum / müügitulu * 100% Maksueelse kasumi marginaal = maksueelne kasum / müügitulu * 100% Puhasrentaablus = puhaskasum / müügitulu * 100% Müügitulu töötaja kohta = müügitulu / keskmine töötajate arv Omakapitali osakaal = omakapital / bilansimaht * 100% Omakapitali tootlus (ROE) = puhaskasum / keskmine omakapital * 100% Varade tootlus (ROA) = puhaskasum / keskmine varade maht * 100% Kaasatud kapitali tulusus (ROCE) = ärikasum / (keskmine varade maht – keskmised lühiajalised kohustused) * 100% Varude käibekiirus (kordaja) = müüdud kaubad ja kasutatud materjalid ja teenused / keskmised varud Lühiajaliste kohustuste kattekordaja = käibevarad / lühiajalised kohustused Võlakordaja = kohustused kokku / bilansimaht
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 18 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupi 2025. aasta auditeeritud konsolideeritud müügitulu oli 919,6 miljonit eurot, kahanedes võrreldes 2024. aasta tule- musega, mil müügitulu oli 944,6 miljonit eurot, 2,6%. Grupi 2025. aasta maksueelne kasum oli 24,3 miljonit eurot, langedes aasta varasemaga võrreldes 31,4%. Puhaskasumiks kujunes 17,5 miljonit eurot, langedes aasta varasemaga võrreldes 36,1%. Keerulises majanduskeskkonnas ning käibemahtude languses saavutas Grupp 2025. aasta kokkuvõttes pea kõikides äri- segmentides kasumi. Väiksesse kahjumisse jäi vaid kaubamajade segment. Prognoositavalt mõjutas Grupi müügitulu kõige enam autosegmendi müügitulu ulatuslik langus. Aruandeaastal Eestis kehtestatud automaks ning sellest tulenenud nõudluse järsk vähenemine viisid uute sõiduautode müügi olulise kahanemiseni, kusjuures aasta kokkuvõttes vähenes automüük Eestis 48,6% ning neljandas kvartalis koguni 62,4%.Vaatamata keerulisele turuolukorrale kujunes 2025. aasta kokkuvõttes Grupi autosegmendi 2025. aasta müügitulu 11,9% eelnevast aastast madalamaks. Eesti turu nõrkust tasa- kaalustasid osaliselt Läti ja Leedu tütarettevõtete stabiilsemad müügitulemused. Endiselt jahtuvas majanduskeskkonnas näitas väikest müügitulu kasvu supermarketite segment ning mõningast langust kaubamajade segment. Tööprotsesside järjepidev efektiivistamine ning tarneahela tõhustamine koostöös logistikakeskusega on aidanud hoida tööjõukulusid kontrolli all. Tööjõukulud kasvasid aasta kokkuvõttes 3,7%. Samuti on Grupp hoidnud stabiilsena muid tegevuskulusid, mille aastane kasv oli 0,2%. Puhaskasumit mõjutas positiivselt Grupi laenude intressilangus tuues aasta kokkuvõttes lee- vendust 1,5 miljonit eurot võrreldes aasta varasema. Ettevõtte tulumaksukulu vähenes 2025. aastal 1,2 miljoni euro võrra Eestile ja Lätile kohanduva rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohase edasilükkunud tulumaksu ümberarvestuse tõttu. Baasaasta võrdlus sisaldas 4,0 miljoni euro suurust ühekordset kasumit. Sellest 2,1 miljonit eurot moodustas kin- nisvarainvesteeringute üleshindlus ning 1,9 miljonit eurot erakorraline kasum, mis tulenes Grupi kinnisvarasegmendis kahe põhitegevuseks mittevajaliku objekti müügist Lätis. Aruandeperioodi lõpul oli püsikliente arv üle 750 tuhande kasvades aastaga 0,9%. Püsiklientide osatähtsus Grupi käibes oli 86,1% (2024. aastal oli see 86,0%). Aruandeaasta sügisel laiendati „Maksa hiljem“ lahenduste kasutust Grupi auto- segmendi Eesti ettevõttesse Viking Motors AS, pakkudes sealsetele klientidele paindlikumaid võimalusi sõidukite hool- duse ja remonditööde eest tasumiseks. Osamakse lahendus võimaldab teenuste maksumuse jaotada 3 või 6 võrdseks osaks ilma täiendavate kuludeta, samas kui Järelmaks annab võimaluse hajutada maksed kuni 36 kuu peale, toetades klientide rahavoogude paremat planeerimist. Grupi varade maht 31. detsember 2025 seisuga oli 698,0 miljonit eurot, langedes võrreldes 2024. aasta lõpu seisuga IFRS 16 mõju kõrvale jättes 1,3%. Investeeringud Grupi investeeringute mahuks 2025. aastal kujunes 25,5 miljonit eurot (36,6 miljonit eurot 2024. aastal). Sealhulgas 23,5 miljonit eurot investeeriti materiaalsesse põhivarasse, 1,5 miljonit eurot immateriaalsesse põhivarasse ning 0,5 miljoni euro eest täiendati kinnisvarainvesteeringuid. Supermarketite ärisegmendis tehti 2025. aastal investeeringuid 4,1 miljoni euro ulatuses (2024. aastal 6,7 miljoni euro ulatuses). Aruandeperioodil läbis põhjaliku uuenduskuuri Jõgeva Selver. Täiendavalt soetati arvutustehnikat ning uuendati Selveri kaupluste sisustust ja turvaseadmeid. Kaubamaja ärisegmendis tehti investeeringuid 1,5 miljoni euro ulatuses (4,3 miljonit eurot 2024. aastal). Aruandeperioodil läbis uuenduskuuri Kaubamaja Tallinna müügimaja Lastemaailm, Tallinna müügimaja Naistemaailmas avati Anni Arro kohvik. Täiendavalt soetati arvutustehnikat ja uuendati sisustust. Aruandeperioodil jätkas Grupp veebilehe, Partnerkaardi kodulehe, Partner Kuukaardi ning e‑poodide platvormide kaasajastamist ja teenuste täiustamist. Töösse jõudsid mitmed tehnoloogilised uuendused, mis parandasid klientidele pakutava digikogemuse mugavust ja toimivust. Autosegmendi investeeringute kogumaksumus aruandeperioodil oli 2,6 miljonit eurot (1,5 miljonit eurot 2024. aastal). Aasta olulisem investeering oli uue multibränd-esinduse valmimine Vilniuses, kus alustati KIA ja Škoda müügi ning hool- dusteenustega. Lisaks jätkus Peetri autoesinduse kõrval keretöökoja ehitus. Grupi müügitulu ja brutokasum 2021 – 2025 (miljon eur) 821,6 862,8 947,3 944,6 919,6 214,4 238,3 261,3 259,8 254,6 2021 2022 2023 2024 2025 Müügitulu Brutokasum
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 19 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Turvateenuste ärisegmendis investeeriti materiaalsetesse põhivaradesse 2025. aastal 0,4 miljonit eurot (0,4 miljonit eurot 2024. aastal), millega täiendati valveteenuste tehnilisi lahendusi. Kinnisvara ärisegmendi investeeringute maksumuseks oli 14,8 miljonit eurot (21,2 miljonit eurot 2024. aastal). Aruande- perioodil valmis Leedus uus multibränd‑autokeskus, mis koondab KIA ja Škoda müügi‑ ja hooldusteenused ühte hoonesse. Eestis jätkus Peetri autoesinduse kõrval keretööde töökoja hoone ehitamine. Alustati mitmete kauplusehoonete renovee- rimisprojektidega eesmärgiga ajakohastada hoonete tehnilisi lahendusi ja ühtlustada need tänaste ärivajadustega. Reno- veerimise käigus paraneb ka hoonete energiatõhusus. Tehti ettevalmistusi Laulasmaa Selveri laiendamiseks. Ärisegmendid miljonites, EUR 2024 2025 % Müügitulu 944,6 919,6 -2,6% Supermarketid 610,4 611,9 0,3% Kaubamaja 104,2 103,0 -1,1% Autokaubandus 200,8 176,9 -11,9% Turvasegment 21,9 20,1 -8,1% Kinnisvara 7,3 7,7 5,1% EBITDA 90,7 77,4 -14,7% Supermarketid 29,3 24,2 -17,4% Kaubamaja 3,7 3,4 -8,4% Autokaubandus 13,6 8,1 -40,3% Turvasegment 1,0 0,6 -37,1% Kinnisvara 20,1 17,0 -15,4% IFRS 16 22,9 24,0 4,6% Puhaskasum/-kahjum 27,5 17,5 -36,2% Supermarketid 15,5 9,5 -38,6% Kaubamaja -0,3 -0,5 47,6% Autokaubandus 9,5 4,3 -54,4% Turvasegment 0,2 0,0 -117,8% Kinnisvara 5,2 6,3 20,5% IFRS 16 -2,6 -2,1 -21,0% Supermarketid Supermarketite ärisegmendi 2025. aasta konsolideeritud müügitulu oli 611,9 miljonit eurot, kasvades aastaga 0.3%. Aruandeaasta supermarketite segmendi konsolideeritud maksueelne kasum oli 12,2 miljonit eurot, jäädes võrdlusbaasile alla 3,8 miljonit eurot. 2025. aasta puhaskasum oli 9,5 miljonit eurot, kahanedes võrrelduna eelneva aastaga 6,0 miljonit eurot. Kuu keskmine kaupade müügitulu müügipinna ruutmeetrile oli 2025. aastal 0,40 tuhat eurot (võrreldav näitaja 2024 aastal 0,41 tuhat eurot). Võrreldavate kaupluste vaates oli 2025. aastal keskmiselt ühes kuus kaupade müügitulu müügi- pinna ruutmeetrile 0,41 tuhat eurot (sama näitaja 2024. aastal samuti 0,41 tuhat eurot). Kauplustest tehti 2025. aastal 44,4 miljonit ostu, püsides aasta varasemal tasemel. Majandustulemuste analüüsimisel tuleb arvestada, et vaadeldava perioodi võrdlusandmed ei kajasta täies mahus 2024. aasta augusti lõpus avatud Raadi ja Rocca al Mare Selverite tegevust. Samas on baasandmed suuremad Maardu Selveri andmete võrra, mis suleti 2025. aasta veebruaris. Majandustulemustele avaldas aasta viimases kvartalis negatiivset mõju Jõgeva Selveri renoveerimine ja laiendamine, millega kaasnesid ühekordsed täiendavad kulud ning müügitegevuse ajutine peatamine. Selveri müügitulemusi mõjutasid jätkuvalt Eesti majanduse ja jaekaubanduskeskkonna üldine nõrkus ning tulu- ja käibemaksumäära tõusust tingitud klientide ostujõu vähenemine. Statistikaameti avaldatud 2025. aasta and- metel kasvas spetsialiseerimata kaupluste jaemüügi segmendis, kus ülekaalus on toidukaubad, tubakas ja alkohol, müü- gitulu jooksevhindades 2,1%, müügimahud samas on püsinud ligikaudu 3,5%lises languses. Selveri müügitulu kasv on olnud turusegmendist aeglasem. Languse peamiseks põhjuseks oli kampaaniatoodete ja soodsama hinnakuvandiga toodete osakaalu kasv ostukorvis ning esmatarbe- ja tööstuskaupade müügi languse süvenemine. 2025. aasta majan- dustulemusi mõjutas müükide mahuline vähenemine. Samas on edukalt toime tuldud erinevate teenuste ja materjalide sisendhindade tõusu survega ning kulutuste mahtude optimeerimisega, mille tulemusena on segmendi tegevuskulud
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 20 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne kasvanud vaid 1,6% võrra. Surve palgakuludele ja palgakasvust aeglasem müügitulu kasv on tinginud väikese tööjõuefek- tiivsuse languse. Supermarketite segment jätkab tegutsemist vastutustundlikult ja jätkusuutlikkusele pühendunult eesmärgiga pidevalt täiustada oma tegevusi keskkonnamõju vähendamiseks. Värskelt renoveeritud Jõgeva Selver on teinud suure hüppe jätkusuutlikkuse suunas, minnes üle energiasäästlikele lahendustele, mis vähendavad kaupluse keskkonnajalajälge kol- mandiku võrra. Hoone külmapark viidi üle CO 2-põhisele süsteemile, mille jääksoojust kasutatakse nutikalt ruumide ja vee kütmiseks. Jätkuvalt on üle segmendi fookuses kaupade sortiment ning protsesside optimeerimine. Kohandumaks veelgi paremini muutunud kliendi nõudlusega, lisas Selver käesoleval aastal oma sortimenti Skandinaavia white label kaubamärgi First Price, mis on eksklusiivselt saadaval ainult Selveris ja Delice’is. First Price sari esindab taskukohast hinda ja usaldusväärset Skandinaavia kvaliteeti ning laiendab soodsaimate igapäevatoodete valikut. 2025. aasta jooksul võeti täies mahus kasutusele 2024. aastal Maardusse rajatud logistikakeskus. Fookuses on ka tegevusmahu suurenda- mine Bolt Market ja Wolt platvormidel ning Selveri e-poe arendamine. Toetame ka ringmajandust, kõigi Selverite küpse- tuspunktides on kasutusel monomaterjalist kotid. See uuendus muudab pakendite hilisema sorteerimise ja ümbertööt- lemise tarbija jaoks oluliselt lihtsamaks. Supermarketite segmenti kuulub aasta lõpu seisuga 72 Selveri kauplust, 2 Delice kauplust, Rändpood ning kohvik, kogu- müügipinnaga 124,1 tuhat m². Lisaks e-Selver, mis on Eesti suurima teeninduspiirkonnaga e-pood ja keskusköök Kulin- aaria OÜ. Kaubamajad Kaubamajade ärisegmendi 2025. aasta müügitulu oli 103,0 miljonit eurot, jäädes eelnenud aastale alla 1,1%. Segmendi 2025. aasta maksueelne kahjum oli 0,5 miljonit eurot, mis oli aastatagusest tulemusest madalam 0,2 miljoni euro võrra. Kaubamaja müügimajade 2025. aasta keskmine müügitulu müügipinna ruutmeetrile oli 0,32 tuhat eurot kuus, mis oli 0,7% madalam, kui eelnenud aastal. 2025. aastal toimisid kampaaniad läbivalt väga hästi. Nii sügisene Ilu Aeg kui ka Osturalli olid läbi aegade edukaimad. Neljanda kvartali tulemusi mõjutasid siiski negatiivselt keskmisest soojemad tal- vekuud, mistõttu puudus vajadus talvesaabaste ja soojade ülerõivaste järele ning esimesed pakased saabusid alles 2026. aasta alguses. Kaubamaja toidukaubanduses tõi konkurentidest eristuv kaubavalik jätkuvalt Toidumaailmadele uusi pü- sikliente. Detsember tõi Kaubamaja Toidumaailmadele läbi aegade parimad tulemused. Novembris avati Naistemaailma pinnal koostöös tippkoka Anni Arroga täiesti uuenenud kohvik, mis elavdas huvi Kaubamaja külastajate seas. Aasta esi- mestel kuudel toimusid Tallinna Lastemaailma kahel korrusel renoveerimistööd ning märtsis avati täielikult uuenenud kontseptsiooniga osakond. Lisandusid uued kaubamärgid ja elustiilipõhine väljapanek, mis pälvisid klientide elava tähe- lepanu. Kaubamajale on positiivset tähelepanu toonud ka eksklusiivsed erikollektsioonid, mis on müügil vaid Kaubama- jas. Kevadhooajal valmis koostöös Lilli Jahiloga eksklusiivne juubelikollektsioon, sügiskampaania avas Sigrid Kuuse eh- tekollektsioon ning Kätlin Kaljuvee loodud uus PAI voodipesukollektsioon. Klientide huvi e-poe ostukanali vastu on tunta- valt kasvanud näidates kahekohalist kasvutempot võrreldes eelnenud aastaga. I.L.U. kosmeetikakauplusi opereeriva OÜ TKM Beauty Eesti 2025. aasta müügitulu oli 8,2 miljonit eurot, mis oli 2024. aasta müükidest madalam 5,4%. 2025. aasta kahjum oli 0,15 miljonit eurot, mis oli 2024. aasta tulemusest nõrgem 0,39 miljoni euro võrra. Tarbijate jätkuv ettevaatlikkus ostuotsuste tegemisel ja hinnatundlikkus iseloomustas ka neljanda kvartali müüke. Jõulumüügid jäid samuti oodatule alla, samas klientide ootustele vastu tulles oli vajalik korraldada jõuli- semaid hinnakampaaniaid, mis langetas müügimarginaali. Keskenduti uue kontseptsiooniga kaupluste optimaalse laovaru ja õige brändiportfelli kujundamisele. Samuti jõuti aruandeaastal lõpuni uuendatud ja laiemate turundusvõima- lustega e-poe olulisemate arendustegevustega, mille lansseerimine toimub 2026. aasta esimeses kvartalis. Autokaubandus Autokaubanduse ärisegmendi 2025. aasta müügitulu oli 176,9 miljonit eurot, mis jäi eelnenud aasta müügitulule 11,9% alla. Aastaga müüdi kokku 5 140 uut sõidukit. 2025. aasta maksueelne kasum oli 5,7 miljonit eurot, jäädes sellega aasta varasemale tulemusele alla 48,5%. 2025. aasta kujunes Baltikumi autoturul väga ebaühtlaseks. Eesti sõiduautode turg langes aastaga ligikaudu 50%, samal ajal kui Läti ja Leedu turud kasvasid vastavalt umbes 30% ja 40%. Aasta lõpus süvenes Eesti autoturu langus veelgi. Eesti turu kukkumisest tingitud müügimahtude langust aitas osaliselt kompenseerida Grupi autosegmendi Balti-ülene ärimu- del, millele andsid tuge Läti ja Leedu stabiilsem jaemüük ning KIA sõidukite järjepidev import kogu Baltikumis. Aasta olulisemaks sündmuseks oli Grupi uue multibränd esinduse avamine Vilniuses, kus alustati KIA ja Škoda müügi ning hooldusega. Uus esindus loob tugeva aluse edasiseks kasvuks Leedu ja kogu Baltikumi turul. Eestis edeneb Viking Mo- torsi kereremondi töökoja rajamine vastavalt graaﬁkule, mille valmimine 2026. aasta kevadel toetab järelteeninduse või- mekuse suurenemist Eestis. 2026. aasta jaanuari algul allkirjastati olulise bilansipäeva järgse sündmusena leping, millega omandatakse Rohe Auto AS ja SKO Motors OÜ, mille peamiseks tegevusalaks on Škoda kaubamärki kandvate sõidukite müük, varuosade ja lisa- varustuse jae- ja hulgimüük ja hooldus- ning remontööde teostamine Tallinna ja Harjumaa piirkonnas. Tehing tugevdab TKM Grupi autosegmendi positsiooni Eestis ja Baltikumis, loob sünergiaid ning lisab Grupi portfelli vastupidavust.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 21 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Turvasegment Turvasegmendi 2025. aasta grupiväline müügitulu oli 20,1 miljonit eurot, langedes eelnenud aastaga võrreldes 8,1%. Seg- mendi 2025. aasta maksueelne kahjum oli 0,04 miljonit eurot, olles eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 0,3 miljoni euro võrra nõrgem. Aruandeaasta esimesel poolel langenud müügitulu pöördus aasta viimastel kuudel kasvule ja paranes ka kasumlikkus. Suurema kasvuga olid mehitatud valve ja tehnikaprojektide ehituse valdkonnad, kus nii müügitulu kui kasum olid kasvus. Majanduskeskkond on endiselt väljakutseid pakkuv. Püsib surve sisendhindade kasvuks, kliendid on hinnatundlikud ning konkurents tihe. Turvasegment keskendub teenuste arendusprojektidele eesmärgiga tulla turule mitmete uute teenustega. Jätkuvalt on fookuses tegevuse efektiivistamine ja müügi kasvatamine. Kinnisvarad Kinnisvarasegmendi 2025. aasta grupiväline müügitulu oli 7,7 miljonit eurot, mis kasvas eelnenud aastaga võrreldes 5,1%. 2025. aastal teenis kinnisvarasegment maksueelset kasumit 9,0 miljonit eurot, mis oli 18,4% madalam aasta varasemast. 2025. aasta müügitulu kasvu toetasid eelkõige 2024. aasta lõpus tegevust alustanud grupivälisele osapoolele üürile an- tud logistikakeskuse üüritulu lisandumine. Aruandeperioodi kasumi langus on põhjustatud ühekordseid kasumeid sisal- davatest võrdlusandmetest. Võrdlusperioodi tuludes kajastub möödunud aasta lõpus Läti kinnisvaraettevõtte poolt gru- pivälistele osapooltele müüdud Ogre ja Rezekne ärihoonete müügikasum 1,9 miljonit eurot ning iga-aastane vara õigla- sele väärtusele hindamise ümberhindluskasum 2,1 miljonit eurot. Vara õiglase väärtuse muutus 2025. aastal kasumile olulist mõju ei avaldanud, kasum ümberhindlusest oli 0,4 miljonit eurot. Kasumit toetavalt on aruandeperioodil mõjutanud laenuraha odavnemine, intressikulud on segmendis langenud veerandi võrra. Koostöös Eneﬁt Voltiga jätkatakse Selveri ja keskuste parklatesse avalike elektriautode laadimisseadmete paigaldamist. Turundustegevusi kandis 2025. aasta jooksul läbivalt Tartu Kaubamaja 20. juubeliaasta teema ning Viimsi Keskuse 10. aastapäev, mille tähistamisel oli oluline roll ka kohaliku kogukonna kaasamisel. Aasta alguse oluline sündmus oli ka Vapiano restorani avamine Viimsi Keskuses, mis elavdas keskuse atraktiivsust klientide silmis ning tõstis keskuse külas- tatavust. 2024. aasta sügisel valminud logistikakeskuse hoonele omistati juunis BREEAM sertiﬁkaat tasemel Excellent ning kinni- tus EU taksonoomia alusel vastavus A-energiaklassi nõuetele. Vilniuses lõppesid aasta lõpus uue KIA ja Škoda esindus- salongi ning teenindushoone ehitustööd ning salong avati klienditeeninduseks. Hoone laiendamise ja rekonstrueerimis- tööd toimuvad Laulasmaa Selveris. 2026. aasta kevadel valmib Tallinna külje all Peetris KIA müügi- ja teeninduskeskuse kõrvale rajatav keretööde töökojahoone.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 22 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Strateegia TKM Grupi strateegia 2026 – 2030 TKM Grupi strateegia fookuses on ettevõtte visiooni elluviimine - olla kõige mitmekülgsem ja kasumlikum jaekaubandus- kontsern Eestis, pakkudes kvaliteetseid tooteid ja teenuseid. Keskendutakse oma klientide vajadustele ja pidevale inno- vatsioonile, püüeldes jätkuva kasumi ja turuosa suurendamise poole. Strateegia hõlmab paindlikku reageerimist klientide soovidele ja protsesside optimeerimist. Samuti rõhutame üha enam keskkonnateadlikkust ja jätkusuutlikkust, vähenda- des ökoloogilist jalajälge, eesmärgiga toetada pikaajalist edukust ja vastutustundlikku ettevõtlust.  Keskendume oma kaupluste ja teenuste arendamisele, vastamaks klientide ootustele, parandamaks ostukoge- must ja klienditeenindust ning leidmaks sünergiaid erinevate segmentide vahel.  Investeerime tehnoloogiasse, e-kaubandusse, iseteenindusse ja nutikatesse turvalahendustesse, pakkumaks klientidele mugavust ja kasvatamaks efektiivsust.  Töötame selle nimel, et vähendada oma ökoloogilist jalajälge.  Pakume oma töötajatele koolitus- ja arenguvõimalusi ning toetame järjepidevat arengut.  Kasutame ja haldame oma kinnisvaraportfelli tulevikku vaatavalt ning Grupi põhitegevusele lisandväärtust loovalt. Segmentide strateegilised ja lähiaastate suunad Supermarketite segmendi eesmärk on pakkuda Eesti klientidele eelistatud ja kvaliteetset toidukaubanduse kogemust, mis loob aluse kasumlikule tegutsemisele ja turupositsiooni hoidmisele. Jätkuvalt pööratakse tähelepanu hea tööandja maine säilitamisele ja hinnakuvandi parandamisele, samal ajal tugevdades premium-kaubavalikut. Sortimendi kujunda- misel lähtutakse klientide ostueelistuste muutumisest ning keskendutakse kõigi formaatide tulemuslikule opereerimi- sele, pannes rõhku kulude juhtimisele. Aruandeaastal tsentraalsele tarnele ja logistikakeskusele üleminek lõi eeldused tarneahela edasiseks arendamiseks. 2026. aastal on fookuses tarneprotsesside täiendav ühtlustamine ja tõhustamine, et parandada kaupade kvaliteeti ja värskust, tagada kaupade kiirem ning ühtlasem jõudmine kauplustesse, ning toetada kaupluste tööjõukulude edasist optimeerimist. Keskusköögi Kulinaaria strateegiliseks eesmärgiks on Selveri ja Kauba- maja sortimendi järjepidev rikastamine nii olemasolevate kui ka uute toodetega ning koostöö arendamine tugevate gru- piväliste partnerite ja müügikanalitega. 2026. aastal plaanitakse lõpetada Harjumaal asuva Laulasmaa Selveri renovee- rimine, mille tulemusena laieneb ka kaupluse müügipind. Sama aasta sügisel on kavas avada uus kauplus Jõelähtme vallas Loo alevikus ning aasta lõpus uus pood Pärnus Papiniidu tänaval. Samuti on ette nähtud ühe kaupluse külmasead- mete üleviimine CO₂-põhisele süsteemile, mis toetab kulutõhusamat tegutsemist ja aitab vähendada keskkonnamõju. Kaubamajade segmendi peamiseks strateegiliseks eesmärgiks on kaubeldavates kaubagruppides turuosa säilitamine ja kasvatamine ning Eesti kaubandusvaldkonna arenguliidri staatuse hoidmine. Tallinnas on jätkuvalt kavandamisel uue müügimaja ehitus. 2026. aastal keskendub Kaubamaja müügikeskkondade arendamisele ja tehnoloogilise võimekuse uuendamisele. Tallinna müügimajas on kavas Meestemaailma müügikeskkonna värskendamine ning Ilumaailma ehte- piirkonna renoveerimine, mille eesmärk on pakkuda klientidele ajakohasemat ja selgemalt struktureeritud ostukogemust. Tartu müügimajas alustatakse Ilu- ja Naistemaailma renoveerimise projekteerimisega, luues eeldused järgnevateks aren- dusetappideks. Samuti on aruandeperioodil fookuses uue kassasüsteemi valik, mis toetab müügiprotsesside tõhusamat korraldamist ja paremat teeninduskvaliteeti. Kaubamajade segmendis raporteeritava ilutoodete kaubanduse fookuses on jätkusuutlik ja kasumlik turuosa kasv premium- ja keskmise hinnaklassiga ilutoodete segmendis, brändi tugevdamine ning kliendibaasi laiendamine. Nende eesmärkide toetamiseks viidi aruandeaastal lõpuni uuendatud ja laiemaid turun- dusvõimalusi pakkuva e-poe peamised arendustööd, mille lansseerimine toimub 2026. aasta esimeses kvartalis. Uus e- kanal toetab tugevamat brändiesitlust, personaalsemat kliendisuhtlust ning aitab paremini siduda digitaalse ja füüsilise müügikeskkonna. Autokaubanduse segmendis keskendutakse KIA sõiduautode maaletoomisele Baltikumis ning sõidukite jaemüügile ja järelteenindusele Eestis, Lätis ja Leedus, jätkates samal ajal koostööd teiste põhibrändidega, sealhulgas Škoda ja Peu- geot. Tegevuse keskmes on kasumlikkuse kasvatamine ning tugeva ja konkurentsivõimelise diilervõrgu järjepidev aren- damine. 2026. aasta alguses sõlmiti kokkulepe Rohe Auto AS-i ja SKO Motors OÜ osaluste omandamiseks. Pärast te- hingu tingimuste täitmist ning tehingu realiseerumist on fookuses nende ettevõtete ja äritegevuse sujuv integreerimine Grupi autosegmenti ning omavahelise sünergia loomine, eesmärgiga tugevdada Škoda kaubamärgi positsiooni Tallinnas ja Harjumaal ning ühtlustada Grupi brändiportfelli. Leedus jätkub uue autokeskuse käivitamine, mis toetab Grupi koha- loleku tugevdamist sealsel turul. Eestis on kavas viia lõpule uue keretööde maja ehitus ja alustada selle opereerimist, parandades teenindusvõimekust ning toetades järelteeninduse kasvu. Nimetatud arengud loovad eeldused auto- segmendi pikaajaliseks arenguks, pakkudes klientidele senisest laiemat valikut ning tugevdades Grupi konkurentsiposit- siooni. Turvasegmendi strateegiline fookus on turuosa ja kasumlikkuse kasvatamisel, pakkudes kvaliteetseid turvalahendusi ja -teenuseid ning hoides atraktiivset tööandja mainet. Keskendutakse uutesse kasumlikesse tegevusvaldkondadesse laie- nemise võimaluste kaardistamisele ning olemasoleva teenuste portfelli arendamisele. Aasta jooksul investeeritakse teh- noloogiatesse ja rakendatakse tõhusamaid digilahendusi. Teenindus- ja juhtimiskeskuse järjepidev arendamine koos kliendihalduse tugevdamisega toetab parema kliendikogemuse pakkumist. Käibekasvu soodustamiseks suurendatakse
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 23 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne müügi- ja turundustegevuste mahtu. Kinnisvarasegmendis jätkatakse Grupi põhitegevust toetavate kinnisvaraobjektide sihipärast haldamist ja arendamist, keskendudes eelkõige omatarbeks mõeldud projektidele. Samal ajal viiakse ellu ka grupiväliste üürnike vajadustest lähtuvaid arendusi, et suurendada olemasolevate kinnistute väärtust. Lähiaastate fookuses on uute ärihoonete rajamine vastavalt Grupi põhiäride vajadustele, olemasolevate hoonete laiendamise võimaluste rakendamine ning kinnisvaraportfelli tõhus haldamine, pöörates jätkuvalt tähelepanu energiatõhususele ja keskkonnamõju vähendamisele. 2026. aastal on olulisel kohal Harjumaal asuva Laulasmaa Selveri hoone laiendamise ja rekonstrueerimistööde lõpuleviimine, mis toetab nii kaupluse edasist arengut kui ka kinnisvara funktsionaalsuse paranemist. Samuti valmib 2026. aasta kevadel Tallinna külje all Peetris KIA müügi- ja teeninduskeskuse kõrvale rajatav uus keretööde töökojahoone, mis tugevdab Grupi autosegmendi teenindusvõimekust ning loob täiendavat väärtust kinnisvaraportfellile. Grupiülese jaekaubandusklientide lojaalsusprogrammi Partnerkaart arendamine on jätkuvalt olulisel kohal. Fookuses on kliendilojaalsuse juhtimine üha personaalsemal ja kahesuunalisemal viisil, pakkudes lahendusi, mis toetavad mugavamat ja sujuvamat ostukogemust. Partnerprogramm keskendub 2026. aastal tehisintellekti senisest laiemale rakendamisele, et pakkuda klientidele personaalsemaid soovitusi ja pakkumisi ning suurendada nii digitaalsete iseteeninduskeskkon- dade kui ka teenindusprotsesside tõhusust. Fookuses on andmepõhine kliendikogemuse parandamine, Partnerkaardi äpi edasiarendus eesmärgiga kujundada sellest kliendi peamine digitaalne ostuabiline, samuti kliendibaasi kasvatamine. Kestlikkuse valdkonnas nõuavad üha suuremat tähelepanu erinevad Euroopa Liidu regulatiivsed nõuded. Olemasolevaid regulatsioone ajakohastatakse ning lisandub uusi, mis mõjutavad ka Gruppi. Fookusteemana püsib andmete kvaliteet, mille parandamiseks jätkatakse tööd protsesside täiendamise ja arendamisega, et saada ülevaade hetkeolukorrast seni- sest väiksema ajakuluga. Kestlikkuse platvormi arendamine toetab andmete paremat kättesaadavust ja kvaliteeti. 2025. aastal viidi läbi TKM Grupi kestlikkuse strateegia 2030 uuendamine ja ülevaatus, mis määrab Grupi fookusteemad ja eesmärgid aastani 2030. Grupi tegevust ja äristrateegia elluviimist mõjutavad enim majanduskeskkonnast ja konkurentsiolukorrast tulenevad ris- kid ning IT- ja kliimariskid, mida lähemalt on kirjeldatud Äritegevuse riskide peatükis.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 24 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Aktsia Väärtpaberi informatsioon ISIN EE0000001105 Väärtpaberi lühinimi TKM1T Nominaal 0,40 EUR Emiteeritud väärtpabereid 40 729 200 Noteeritud väärtpabereid 40 729 200 Noteerimise kuupäev 06.09.1996 TKM Grupi aktsia on noteeritud Nasdaq Tallinna Börsil 06. septembrist 1996 ja põhinimekirjas alates 19. augustist 1997. Emiteeritud on 40 729,2 tuhat ühte liiki nimelist lihtaktsiat nominaalväärtusega 0,40 eurot. Lihtaktsia omanikel on õigus osaleda kasumijaotuses. Iga lihtaktsia annab ühe hääle TKM Grupi üldkoosolekul. Aktsiad on vabalt võõrandatavad, põhi- kirjakohaseid piiranguid ei ole, samuti ei ole ettevõtte ja aktsionäride vahel väärtpaberite võõrandamise piiranguid. Aktsio- näride omavahelistes lepingutes sätestatud väärtpaberite võõrandamise piiranguid ei ole teada. Otsest olulist osalust omab NG Investeeringud OÜ. Spetsiiﬁlisi kontrolliõigusi andvaid väärtpabereid ei ole emiteeritud. TKM Grupi nõukogul ei ole õigust TKM Grupi aktsiaid emiteerida ja tagasi osta. Samuti ei ole ettevõttel juhatuse ega töö- tajatega kokkuleppeid, milles sätestataks hüvitised seoses Väärtpaberituru seaduse 19' peatükis sätestatud ülevõtmi- sega. 2025. aasta lõpuga oli TKM Grupp ASil 24 958 (2024. aastal 26 316) aktsionäri. Investorite baas koondus aasta jooksul 1 358 investori võrra ehk 5,2%. Aktsionärid seisuga 31.12.2025 Aktsionäride arv 24 958 Esindatud riikide arv 37 Eesti residentide osakaal 98,7% Juriidiliste isikute osakaal 7,3% Eraisikute osakaal 92,7% Esindajakontode osakaal 0,2% Aktsionärid seisuga 31.12.2025 Aktsiate arv Osakaal OÜ NG INVESTEERINGUD 27 328 136 67,1% MARIE VAINO 899 769 2,2% SWEDBANKI PENSIONIFOND 1970-79 SÜNDINUTELE 433 689 1,1% SWEDBANKI PENSIONIFOND 1980-89 SÜNDINUTELE 285 919 0,7% LUKSUSJAHT AS 202 186 0,5% SWEDBANK AS / SWEDBANK IEGULDIJUMU PLANS 1980+ 165 710 0,4% SWEDBANK AS / SWEDBANK IEGULDIJUMU PLANS 1970+ 148 922 0,4% SWEDBANK AB CLIENTS 120 545 0,3% STATE STREET BANK AND TRUST OMNIBUS ACCOUNT A FUND NO OM01 116 492 0,3% OÜ BORBY HOLDING 106 143 0,3% Grupi aktsionäridest moodustasid 92,7% eraisikud, 7,3% juriidilised isikud. Aktsionäride hulgas domineerivad selgelt Eesti residendid ja nendega seotud ettevõtted. TKM Grupp baseerub peamiselt Eesti kapitalil. Aktsiate ja häälte enamusosalus kuulub ettevõttele NG investeeringud OÜ, kellele kuulub 27 328 136 lihtaktsiat ehk 67,10% noteeritud väärtpaberitest.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 25 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Järgmised graaﬁkud annavad ülevaate Grupi aktsia hinna liikumisest, Nasdaq Tallinna Börsi börsiindeksist, päevakäivetest kui ka turuandmetel põhinevast turuväärtusest ning hinna ja kasumi suhtest. Aktsia hind ning kauplemisstatistika Nasdaq Tallinna börsil 01.01.2021 kuni 31.12.2025. Grupi aktsiatega kaubeldakse Nasdaq Tallinna põhinimekirjas alates 19. augustist 1997 kauplemiskoodiga TKM1T ja ISIN EE0000001105. Aktsiad on vabalt võõrandatavad ning põhikirjakohaseid piiranguid ei ole. 2025. ﬁnantsaasta jooksul kõi- kus aktsia hind ligi 13% ulatuses. Aktsia hind saavutas kõrgeima taseme 10,32 eurot enne dividendide välja maksmist. Aasta madalaim hind registreeriti novembris, mil aktsia langes 9,10 euroni. Grupi aktsia keskmine hind 2025. aastal oli 9,42 eurot. Aktsiatega kaubeldi kokku 1 540 805 korda ja nende tehingute rahaline käive ulatus 14 664 134,18 euroni, olles seega Nasdaq Tallinna kauplemiskäibelt seitsmes ettevõte ja näidates ettevõtte aktsia vastu keskmist huvi. Aktsiahinna alusel oli TKM Grupi turuväärtus aruandeaasta lõpus 386,9 miljonit eurot (2024: 385,7 miljonit eurot), kasvades aastaga 0,32%. TKM Grupi aktsia ning OMX Tallinna indeksi hinnamuutus 01.01.2025 kuni 31.12.2025. Indeks/aktsia Avamishind EUR Sulgemishind EUR Muutus % OMX Tallinn_GI 1 733,00 2 052,28 18,42% TKM1T - TKM Grupp 9,47 9,50 0,32% 2025. aasta lõpus sulgus TKM Grupi aktsia hind 9,50 euro (2024: 9,47 eurot) juures, kasvades aastaga 0,32%. Nasdaq Tallinna börsiindeksi kasv oli samal perioodil üksikute suure käibega aktsiate toel 18,42%. Balti börsil ei ole võrdlusindeksit ega ettevõtet, mida oleks võimalik Grupiga ekvivalentselt võrrelda. 0 2 4 6 8 10 12 14 0,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 01.01.2021 01.01.2022 01.01.2023 01.01.2024 01.01.2025 Hind EUR /aktsia Aktsia käive miljon EUR Käive TKM1T sulgemishind -5% 0% 5% 10% 15% 20% 25% jaan veebr märts apr mai juuni juuli aug sept okt nov dets TKM1T OMXT
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 26 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Aktsia kauplemisajalugu Eurodes 2021 2022 2023 2024 2025 Keskmine aktsiate arv (1000 tk) 40 729 40 729 40 729 40 729 40 729 Kaubeldud aktsiaid (1000 tk) 3 166 2 447 2 532 2 147 1 541 Dividend / puhaskasum 87% 94% 78% 96% 139%* P/E 14,3 12,9 10,8 14,0 22,1 P/BV 1,91 1,58 1,53 1,47 1,47 Avamishind 9,18 11,26 9,38 9,90 9,49 Aktsia hind, kõrgeim 11,96 11,62 10,52 10,72 10,32 Aktsia hind, madalaim 8,86 8,99 9,38 9,17 9,10 Aktsia hind, aasta lõpus 11,22 9,37 9,90 9,47 9,50 Aktsia hind, aasta keskmine 10,02 10,24 9,92 9,73 9,42 Käive (miljon) 31,7 25,6 25,3 21,1 14,7 Turuväärtus (miljon) 457,0 381,6 403,2 385,7 386,9 Puhaskasum aktsia kohta 0,79 0,72 0,92 0,67 0,43 Dividend aktsia kohta 0,68 0,68 0,72 0,65 0,60* Omakapital aktsia kohta 5,9 5,9 6,5 6,4 6,5 *vastavalt kasumi jaotamise ettepanekule P/E = aktsia hind aasta lõpus / puhaskasum aktsia kohta P/BV = aktsia hind aasta lõpus / omakapital aktsia kohta Price to Earnings ratio ehk hinna ja kasumi suhe oli 2025. aasta lõpul 22,1 (2024: 14,0) tasemel. Earnings per share ehk puhaskasum aktsia kohta oli 0,43 eurot, mis vähenes aastaga 36,2%. Dividenditootlus (arvestades aktsia 2025. aasta keskmist hinda ning dividendiettepanekut) oleks 2025. aastal 6,4% ning Grupi viimase viie aasta kesk- mine dividenditootlus oleks 6,8%. Dividendipoliitika Grupp on eelnevatel aastatel järjepidevalt maksnud aktsionäridele dividende. Kutses aktsionäride üldkoosolekule, mis avaldati 20.02.2025, tegi juhatus ettepaneku maksta dividende 26,5 miljonit eurot ehk 0,65 eurot aktsia kohta. Aktsionäride üldkoosolek kiitis ettepaneku heaks. Väljamakstavate dividendide määramisel on seni arvestatud eelkõige:  Grupi jätkusuutlikkuse ja arengu tagamiseks vajaliku optimaalse kapitali struktuuriga;  Väärtpaberituru üldise kapitali-tootlusega;  Tuumikaktsionäride dividendi-ootustega. Dividendide väljamaksmise ajalugu Dividendikohustust aktsionäridele kajastatakse ﬁnantsaruandes hetkest, mil dividendide välja maksmine ja kasumi jao- tamine on aktsionäride üldkoosoleku poolt kinnitatud. Aktsionäride üldkoosolek toimus 17.03.2025 ning kinnitati divi- dendiväljamakse suurus 0,65 eurot aktsia kohta. TKM Grupil ei ole käimas kohtuvaidlusi, mis võiksid tulevikus oluliselt negatiivselt mõjutada puhaskasumit ning sellest tulenevalt kahandada dividendide väljamakseid. 25,7 29,8 30,4 31,8 19,5 32,0 29,5 37,4 27,5 17,5 25,7 28,1 28,9 29,7 24,4 27,7 27,7 29,3 26,5 24,4* 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 miljonites, EUR Puhaskasum Dividendi väljamakse
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 27 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Hea Ühingujuhtimise Tava aruanne Hea Ühingujuhtimise Tava (HÜT) on Finantsinspektsiooni koostatud juhiste ja soovituslike reeglite kogum, mis on mõel- dud järgimiseks eelkõige börsiettevõtetele. TKM Grupp järgib valdavas ulatuses HÜT juhiseid vaatamata nende soovitus- likule iseloomule. Järgnevalt on kirjeldatud TKM Grupi juhtimispõhimõtteid ja 2025. aastal toimunud üldkoosolekut lähe- malt ning põhjendatud HÜT punkte, mida ei järgita. Üldkoosolek Aktsionäride õiguste teostamine Aktsionäride üldkoosolek on TKM Grupi kõrgeim juhtimisorgan. Korraline üldkoosolek toimub üks kord aastas ning era- korralisi üldkoosolekuid võib juhatus kokku kutsuda seaduses ette nähtud juhtudel. Üldkoosoleku pädevuses on põhikirja ja aktsiakapitali muutmine, nõukogu liikmete valimine ja tasustamise otsustamine, audiitori määramine, majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine ning muude põhikirjas ja seadustes ettenähtud küsimuste otsustamine. Grupile teadaolevalt ei ole sõlmitud aktsionäridevahelisi kokkuleppeid, mis käsitlevad aktsionäriõiguste kooskõlastatud teostamist. Üldkoosoleku kokkukutsumine ja avalikustatav teave TKM Grupp avalikustas korralise üldkoosoleku kokkukutsumise teate Nasdaq Tallinna börsi infosüsteemi kaudu ja oma veebilehel 20. veebruaril 2025 ning 21. veebruaril 2025 Eesti Päevalehes. Grupp võimaldas aktsionäridel esitada küsimusi päevakorras nimetatud teemade kohta nii teates esitatud e-posti aadressil kui ka telefoni teel ning tutvuda majandu- saasta aruande, vandeaudiitori aruande, kasumi jaotamise ettepaneku, nõukogu aruande, põhikirja muudatuse projekti, nõukogu liikmete kandidaatide tutvustuste ja otsuste eelnõudega oma veebilehel ning oma asukohas Kaubamaja 1 Tal- linnas alates 21. veebruarist 2025. TKM Grupi aktsionäride üldkoosolek toimus 17. märtsil 2025. aastal algusega kell 12.00 Tallinnas, aadressil Tammsaare tee 51 asuvas Viking Motorsi esinduses. Üldkoosolekul tehtud otsused on avalikustatud nii Nasdaq Tallinna börsi info- süsteemis kui ka TKM Grupi veebilehel. Üldkoosoleku läbiviimine Üldkoosolek saab vastu võtta otsuseid, kui kohal on üle poole aktsiatega esindatud häältest. Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole üldkoosolekul esindatud häältest, juhul kui seadusega ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet. TKM Grupi üldkoosolekul tuli osaleda isiklikult või volituse alusel ja põhikirja kohaselt võib üldkoosolek vastu võtta otsu- seid, kui üldkoosolekul osalevad aktsionärid, kes omavad üle poole aktsiatega esindatud häältest. 17. märtsil 2025 toi- munud korralisel üldkoosolekul oli aktsionäridel võimalik aktsionäri õiguste teostamiseks edastada oma hääl lisaks koo- solekul osalemisele aktsiaseltsile enne üldkoosolekut vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis või e-posti teel edastatud digitaalselt allkirjastatud hääletussedeliga. 2025. aastal toimunud korralise üldkoosoleku keeleks oli eesti keel ning koosoleku juhatajaks oli TKM Grupi õigusdirektor Helen Tulve. Koosolekut oli võimalik kuulata ka läbi veebiseminari. Koosolekul osalesid TKM Grupp AS nõukogu esimees Jüri Käo, nõukogu liikmed Enn Kunila, Gunnar Kraft ja Kristo Anton, juhatuse liige Raul Puusepp ja ﬁnantsdirektor Marit Vooremäe. Samuti osalesid koosolekul TKM Grupp AS tütarettevõtete juhatuse liikmed Erkki Laugus (Kaubamaja AS), Anne-Liis Ostov (TKM Beauty OÜ, TKM Beauty Eesti OÜ), Jüri Kuusk (TKM Auto OÜ), Raimo Koppel (AS Viking Motors), Kristi Simonsen (Selver AS), Andres Heinver (Kulinaaria OÜ), Tannar Tiitsar (Viking Security AS), Sander Sasi (AS Walde) ning tütarettevõtte Kulinaaria OÜ tegevjuht Merje Kips. Koosolekul osales ka audiitor Eva Jansen-Diener. Läbi veebisemi- nari võttis koosolekust osa TKM Grupp AS audiitor Annemar Rimmel. Üldkoosolekul oli esindatud 70,50% aktsiatega Aktsionäride üldkoosolek Nõukogu Juhatus Auditikomitee Siseauditi osakond Audiitor
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 28 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne esindatud häältest. Kasumi jaotamist arutati üldkoosolekul eraldiseisva teemana ning selle kohta võeti vastu eraldi otsus. Lisaks majandusaasta aruande kinnitamisele ja kasumi jaotamisele nimetati TKM Grupp AS-i 2025. – 2027. a. majandu- saastate audiitorkontrolli läbiviijaks AS PricewaterhouseCoopers ning otsustati, et audiitori tasu suuruse otsustab akt- siaseltsi juhatus. Arvestades ülaltoodud 2025. aastal läbiviidud üldkoosoleku kirjeldustega, on Grupp täitnud 2025. aastal HÜT soovitusi aktsionäride informeerimisel, üldkoosoleku kokkukutsumisel ja läbiviimisel. Juhatus Juhatus on TKM Grupi juhtimisorgan, mis esindab ja juhib Gruppi igapäevaselt. Vastavalt põhikirjale võib juhatusel olla üks kuni kuus liiget. Vastavalt äriseadustikule valib TKM Grupi juhatuse liikme(d) nõukogu. TKM Grupi juhatuse liikme(d) valitakse lähtudes sooneutraalsusest ja hinnates isikute tegelikku kompetentsi. Juhatuse liikme valimiseks on vajalik tema nõusolek. Juhatuse liige valitakse põhikirja järgi tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks. Juhatuse liikme ametiaja pi- kendamist ei või otsustada varem kui üks aasta enne ametiaja kavandatavat möödumist ja pikemaks ajaks, kui on sea- duses või põhikirjas ettenähtud ametiaja ülemmäär. Käesoleval ajal on TKM Grupi juhatus üheliikmeline. TKM Grupi juhatuse liige on Raul Puusepp, kelle ametiaega pikendati 2026. aasta 13. veebrua- ril ning tema volitused lõpevad 5. märtsil 2029. Raul Puusepp on 1993. aastal lõpetanud Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika eriala. Aastatel 2000-2002 oli Raul Puusepp AS Tartu Kauba- maja juhatuse esimees. Eelnevalt on ta töötanud AS Leks Kindlustuse Lõuna regiooni juhata- jana ning AS Eesti Post projektijuhina. Raul Puusepp osaleb kõigi TKM Grupp AS Eesti tütaret- tevõtete ja Verte Auto SIA, SIA FORUM AUTO, Motus Auto UAB, UAB KIA Auto, SIA TKM Latvija ning UAB TKM Lietuva nõukogude töös, sealhulgas Selver ASi, Viking Security AS, TKM Finants AS, AS Walde, OÜ TKM Beauty ja OÜ TKM Beauty Eesti nõukogu esimehena. 2026. aastal au- tasustati Raul Puuseppa Eesti Vabariigi IV klassi Valgetähe teenetemärgiga. Juhatuse esimehe ülesanded ja tasu on määratletud temaga sõlmitud ametilepingus, milles Gruppi esindas nõukogu esimees. Lepingu kohaselt ja kooskõlas üldkoosolekul kinnitatud juhatuse liikmete tasustamise põhimõtetega makstakse juhatuse esimehele juhatuse liikme tasu ning tal on võimalus saada tulemustasu kord aastas vastavalt Grupi eelmise aasta majandustulemuse konkreetsete, võrreldavate ning eelnevalt kindlaks määratud eesmär- kide täitmisele. Täiendavaid boonuseid ja soodustusi Grupi juhatuse liikmel ei ole. 2025. aastal olid juhatuse esimehe tasud kokku (tekkepõhine brutotasu) summas 241,8 tuhat eurot (2024. aastal 279,5 tuhat eurot), sealhulgas arvestatud tulemustasud (tekkepõhine brutotasu) summas 97,8 tuhat eurot (2024. aastal 135,5 tuhat eurot). Emitendi kulud sisal- davad lisaks tekkepõhistele tasudele ka sotsiaalmaksu kulusid vastavalt seaduses kehtestatud määrale. Detailsem ülev- aade emitendi juhi tasustamise põhimõtete kohaselt makstud tasu kohta on kättesaadav tasustamisaruandes. Erinevalt HÜT punktis 2.2.1. sisalduvast soovitusest on TKM Grupi juhatus üheliikmeline. Tegemist on ajaloolise tradit- siooniga. Grupi juhtkonda kuuluvad lisaks juhatuse liikmele ﬁnantsdirektor, õigusdirektor, IT direktor ja turundusdirektor. Kõik olulised otsused võtavad TKM Grupi juhatus ja juhtkond vastu koostöös ettevõtte nõukoguga. TKM Grupi juhtimisel tehakse tihedat koostööd ka tütarettevõtete juhtide ja vastavate valdkondade eest vastutajatega. Grupp on seisukohal, et selline juhtimisstruktuur kaitseb kõige paremini aktsionäride huve ning tagab ettevõtte jätkusuutlikkuse. Grupi ja tema juhatuse liikme või tema lähedase või temaga seotud isikuga tehtavate Grupi jaoks oluliste tehingute tege- mise otsustab ja selliste tehingute tingimused määrab Grupi nõukogu. 2025. ja 2024. aastal selliseid tehinguid ei toimu- nud. Samuti ei tekkinud nimetatud perioodidel huvide konﬂikte. Raul Puusepp omab 31.12.2025 seisuga 19 000 TKM Grupi AS aktsiat (0,0466%). Nõukogu Nõukogu planeerib aktsionäride koosolekute vahelisel perioodil Grupi tegevust, korraldab juhtimist ja teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Kontrolli tulemused teeb nõukogu teatavaks üldkoosolekule. Nõukogu annab juhatusele korraldusi Grupi juhtimise korraldamisel, otsustab Grupi arengustrateegia ja investeerimispoliitika üle, kinnisasjade tehingute teos- tamise ning juhatuse poolt koostatud investeeringute ja aastaeelarve vastuvõtmise. Nõukogu koosolekud toimuvad kor- raliselt üks kord kuus ja lähtuvalt vajadusest täiendavalt ka erakorraliselt. 2025. aasta jooksul toimus 12 korralist nõukogu koosolekut ja 1 erakorraline nõukogu koosolek ning 2024. aastal toimus 12 korralist ja 1 erakorraline nõukogu koosolek. 2025. aastal osalesid kõik nõukogu liikmed kõigil nõukogu koosolekutel, välja arvatud Kristo Anton, kes puudus ühelt nõukogu koosolekult 2025. aasta oktoobris. Nõukogul võib vastavalt üldkoosoleku otsusele olla kolm kuni kuus liiget ning liige valitakse kuni kolmeks aastaks. Nõu- kogu tööd korraldab nõukogu esimees.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 29 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne 18. märtsil 2024 toimunud üldkoosoleku otsusega valiti Grupi nõukogu liikmeteks Jüri Käo, Enn Kunila, Kristo Anton, Meelis Milder (sõltumatu nõukogu liige) ja Gunnar Kraft (sõltumatu nõukogu liige). Nõukogu liikmete volitused lõpevad 20. mail 2027. Nõukogu esimees on Jüri Käo, kes on olnud TKM Grupi nõukogu liige alates 1997. aastast ja nõukogu esimees katkematult alates 2009. aastast. Samuti on ta varasemalt olnud nõukogu esimees aastatel 2000-2001. Jüri Käo töötab OÜ NG Investeeringud juhatuse esimehena ning osaleb kõigi TKM Grupp AS Eesti tütarettevõtete ja UAB TKM Lietuva ning SIA TKM Latvija nõu- kogude töös. Ta on Kaubamaja AS nõukogu esimees ning TKM Grupp AS auditikomitee liige. Samuti on ta NG Investeeringud ettevõtete gruppi kuuluva Kitman Thulema AS nõukogu esi- mees ning AS Liviko, AS Balbiino, OÜ Roseni Kinnisvara, Roseni Majad OÜ, OÜ Kitman Coldtech, OÜ NG Logistics ning Kuulsaal OÜ nõukogu liige. Jüri Käo on alates 1996. aastast olnud valitud Eesti Tööandjate Keskliidu juhtorganisse ning on alates 2016. aastast liidu volikogu aseesimees. Aastatel 1995-2015 oli Jüri Käo Eesti Kauban- dus-Tööstuskoja juhatuse aseesimees. 2015. aastal tunnustas Eesti Kaubandus-Tööstuskoda teda I klassi aumärgiga teenete eest Eesti majanduse ja ettevõtluskeskkonna pikaajalisel edendamisel ning ettevõt- lusmotivatsiooni kasvatamisel. Jüri Käod on autasustatud Eesti Vabariigi II ja IV klassi Valgetähe teenetemärgiga. Jüri Käo esindab 31.12.2025 seisuga läbi Grupi emaettevõtte NG Investeeringud OÜ 4 775 508 TKM Grupp AS aktsiat (11,73%). Enn Kunila on aktsionäride poolt TKM Grupp AS nõukogu liikmeks valitud alates 2000. aastast. Enn Kunila töötab OÜ NG Investeeringud juhatuse liikmena ning osaleb kõigi TKM Grupp AS Eesti tütarettevõtete, UAB TKM Lietuva ning SIA TKM Latvija nõukogude töös, sealhulgas TKM Kinnisvara AS, TKM Kinnisvara Tartu OÜ, SIA TKM Latvija ja UAB TKM Lietuva nõukogu esime- hena. Ta on NG Investeeringud ettevõtete gruppi kuuluvate AS Liviko, AS Balbiino, OÜ Roseni Kinnisvara, Roseni Majad OÜ, Kuulsaal OÜ nõukogu esimees ja Kitman Thulema AS, OÜ Kitman Coldtech, OÜ NG Logistics nõukogu liige. Enn Kunila on olnud aastaid Eesti Toiduainetööstuse Liidu volikogu esimees ja Eesti Kultuur- kapitali nõukogu liige ning mitme ettevõtlusega seotud ühiskondliku organisatsiooni juhtor- gani liige. Enn Kunila on MTÜ Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade Selts juhatuse esimees alates seltsi loomisest 2007. aastal. Lisaks on ta Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade Selt- sile olulist majanduslikku tuge pakkuvate patroonide kogu asutaja. Ta on ka SA Eesti Kunstimuuseum nõukogu liige ala- tes selle loomisest 2016. aastal. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda on tunnustanud Enn Kunilat panuse eest Eesti ettevõt- luskeskkonna kujundamisel ning Ernst & Young Eesti Ettevõtja elutööpreemiaga. Enn Kunila töö Eesti klassikalise maali- kunsti tutvustamisel on pälvinud muuhulgas tunnustust Aasta Kultuurisõbra nimetusega, Tallinna teenetemärgiga, Välis- ministeeriumi teeneteristiga ning Itaalia Vabariigi Teeneteordeniga. 2006. aastal autasustati Enn Kunilat Eesti Vabariigi IV klassi Valgetähe teenetemärgiga. Enn Kunila esindab 31.12.2025 seisuga läbi Grupi emaettevõtte NG Investeeringud OÜ 4 699 138 TKM Grupp AS aktsiat (11,54%). Kristo Anton omab Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis magistrikraadi (MBA) aastast 2001 ja Tallinna Tehnikaülikooli magistrikraadi (MScEng) aastast 2022. Kristo Anton töötab NG Investeeringud OÜ investeeringute juhina alates 2006. aastast. Samuti on Kristo Anton TKM Grupp AS-i jätkusuutliku arengu töörühma liige ja auditikomitee liige. Alates 01.01.2023 osaleb Kristo Anton kõigi TKM Grupp AS Eesti tütarettevõtete ning SIA Verte Auto, SIA TKM Latvija ja UAB TKM Lietuva nõukogude töös. Grupiväliselt kuulub Kristo Anton Mansum OÜ juhatusse. Kristo Anton ei oma TKM Grupp AS aktsiaid. Kristo Anton omab 0,11% osalust NG Investee- ringud OÜ-s, mis omakorda on Grupi aktsionär, kuid seda ei loeta kaudseks osaluseks börsi- reeglite ega IFRS mõistes, kuna tegemist ei ole kontrolliva osalusega.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 30 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Meelis Milder on aktsionäride poolt TKM Grupp AS nõukogu liikmeks valitud alates 1997. aas- tast ja osaleb Kaubamaja AS nõukogu töös. Meelis Milder on lõpetanud Tartu Ülikooli majan- dusteaduskonna, töötanud juhtimiskonsultandina Mainoris ning olnud pikaaegne AS Baltika juhatuse esimees. Aastatel 2021-2023 juhtis Meelis Milder ASi Wendre. Meelis Milder on ka Kaupmeeste Liidu, Eesti Rõivatootjate Liidu ja Eesti Suurettevõtjate Assot- siatsiooni asutajaliige, samuti Tartu Ülikooli külalisõppejõud ning Eesti Kunstiakadeemia au- liige. Meelis Milderit on autasustatud Eesti Vabariigi IV klassi Valgetähe teenetemärgiga, sa- muti Välisministeeriumi, EOK ja Tartu Ülikooli teenetemärkidega. Meelis Milder ei oma TKM Grupp AS aktsiaid. Gunnar Kraft on aktsionäride poolt TKM Grupp AS nõukogu liikmeks valitud alates 2004. aas- tast ja osaleb Kaubamaja AS ja TKM Finants AS nõukogu ning TKM Grupp ASi auditikomitee töös. Gunnar Kraft on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusinsenerina ning omandanud rahvusvahelise ärijuhtimise magistrikraadi Helsingi Ülikoolis. Aastatel 1992-2002 töötas ta AS Eesti Investeerimispank asepresidendina, AS Optiva Pank nõukogu esimehena ning Sampo Pank PLC Balti panganduse direktorina. Aastatel 2002-2014 oli Kraft AS Sangar juhatuse esimees ja aastatel 2015-2022 nõukogu esimees. Ta on ka AS Mivar-Viva nõukogu esimees. Gunnar Kraft on valitud alates 2003. aastast Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liikmeks ning aastatel 2005-2013 Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu liikmeks. Alates 1995. aastast on Gunnar Kraft MTÜ Ühendus Sport Kõigile president ja 2002. aastast Costa Rica aukonsul Eestis. Gunnar Krafti on autasustatud Eesti Vabariigi IV klassi Valgetähe teenetemär- giga. Gunnar Kraft omab 31.12.2025 seisuga 15 654 TKM Grupp AS aktsiat (0,038%) ja esindab läbi ettevõtte OÜ Viromeena 31 644 TKM Grupp AS aktsiat (0,078%). Grupi nõukogu liikmed Jüri Käo ja Enn Kunila on Grupis olulist osalust omava aktsionäri OÜ NG Investeeringud juhatuse liikmed. Sõltumatuteks nõukogu liikmeteks on Meelis Milder ja Gunnar Kraft, kellel ei ole Grupi, tema kontrollitava äriühin- guga, Gruppi kontrolliva aktsionäri, tema kontserni kuuluva äriühinguga ega nende äriühingute juhtorganite liikmetega selliseid ärilisi, perekondlikke või muid sidemeid, mis võivad huvide konﬂikti olemasolu tõttu mõjutada nende otsuseid. Meelis Milder on Grupi nõukogu liige alates 1997. aastast ja Gunnar Kraft alates 2004. aastast, seega ei vasta nimetatud isikud täies ulatuses Finantsinspektsiooni juhendis sätestatud sõltumatuse tunnustele, kuid Grupp väärtustab kõrgelt mõlema nõukogu liikme panust ning valdkonna tundmist. Grupi hinnangul ei mõjuta nõukogu liikmete pikaajaline nõu- kogu liikmena tegutsemine nende sõltumatust, vaid vastupidi tõstab nende kompetentsi. Vastavalt 18. märtsil 2024 toimunud korralise üldkoosoleku otsusele on TKM Grupi nõukogu liikme tasu 3 500 eurot kuus, nõukogu esimehel 4 200 eurot kuus. 2025. aastal on arvestatud TKM Grupi nõukogu liikmetele nõukogu liikme tasusid kogusummas 218 tuhat eurot, sealhulgas nõukogu esimehele 50 tuhat eurot (2024. aastal 183 tuhat eurot, sealhulgas nõukogu esimehele 42 tuhat eurot). Emitendi kulud sisaldavad lisaks tekkepõhistele tasudele ka sotsiaalmaksu kulusid vastavalt seaduses kehtestatud määrale. Juhatuse ja nõukogu koostöö Juhatus ja nõukogu teevad TKM Grupi huvide parima kaitsmise eesmärgil tihedat koostööd. Juhatus, juhtkond ja nõu- kogu töötavad ühiselt Grupi strateegia arendamise nimel. Juhatus ja juhtkond lähtuvad juhtimisotsuste tegemisel nõu- kogu poolt antud strateegilistest juhistest. Juhatus teavitab nõukogu korrapäraselt kõikidest olulistest asjaoludest, mis puudutavad Grupi tegevuse planeerimist ja äritegevust ning juhib eraldi tähelepanu olulistele muutustele TKM Grupi äritegevuses. Juhatus edastab nõukogule and- med, sh. ﬁnantsaruanded, piisava ajavaruga enne nõukogu koosoleku toimumist. Grupi juhtimisel lähtutakse seadusest, põhikirjast, aktsionäride ja nõukogu koosolekute otsustest ja püstitatud eesmärkidest.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 31 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Põhikirja muutmine Muudatuste tegemine põhikirjas toimub vastavalt äriseadustikule, mille kohaselt põhikirja muutmise otsus on vastu võe- tud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 aktsionäride üldkoosolekul esindatud häältest, kui põhikirjas ei ole sätestatud suuremat häälteenamuse nõuet. TKM Grupp AS põhikirjas ei ole suuremat häälteenamuse nõuet. Põhikirja muutmise otsus jõustub vastava kande tegemisel äriregistrisse. Olulist osalust omavad aktsionärid Seisuga 31.12.2025 jagunes TKM Grupi aktsiakapital summas 16 291 680 eurot 40 729 200 lihtaktsiaks nimiväärtusega 0,40 eurot. Kõigi emiteeritud aktsiate eest on tasutud. Olulist osalust omavaks aktsionäriks on OÜ NG Investeeringud, kellele kuulub 67,1% Grupi aktsiatest. TKM Grupis puuduvad spetsiiﬁlisi kontrolliõigusi andvad eri liiki aktsiad, mis tooks kaasa aktsionäride ebavõrdse kohtle- mise hääletamisel. Teabe avaldamine TKM Grupp kohtleb kõiki aktsionäre võrdselt ja teavitab kõiki aktsionäre olulistest asjaoludest võrdselt, kasutades nii enda veebilehte kui ka Nasdaq Balti börsi infosüsteemi. TKM Grupi veebileht www.tkmgrupp.ee sisaldab Grupi ja võtmetöötajate kontaktandmeid, börsiteateid ja aruandeid. Aasta- ja vahearuannetest leiab info Grupi strateegia ja ﬁnantstulemuste kohta, kui ka aruande Hea Ühingujuhtimise Tava osas. Koos majandusaasta aruandega tehakse veebilehel aktsionäridele kättesaadavaks äriseadustiku § 333 lõikes 1 nimetatud nõukogu kirjalik aruanne aastaaruande kohta. Börsiteadete alajaotuses on avaldatud info nõukogu koosseisu ja audiitori kohta, üldkoosoleku otsused ja muu olulisem info. Finantsaruandlus ja auditeerimine TKM Grupi juhatuse ülesanne on korraldada Grupi sisekontrolli süsteem ja riskijuhtimine viisil, mis tagab avalikustatavate ﬁnantsaruannete korrektsuse. Grupp avalikustab igal aastal konsolideeritud auditeeritud majandusaasta aruande ning
majandusaasta jooksul konsolideeritud kvartaalsed vahearuanded, mis on avalikustatud läbi Nasdaq Balti börsi infosüs-
teemi ning on avalikult kättesaadavad Grupi kodulehel. Lisaks avalikustatavatele ﬁnantsaruannetele kogutakse kvaliteet- sete ja korrektsete ﬁnantsnäitajatega sümbioosis juhtimisinfot ning koostatakse juhtimisaruandeid tagamaks Grupi ette- võtete adekvaatne juhtimine. Finantsaruandluse protsessiga seotud sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide eesmärk on tagada Grupi ﬁnantstulemuste ühtlustatud ja usaldusväärne aruandlus, mis on kooskõlas kohaldatavate seaduste ja määrustega ja Grupis kinnitatud arvestus- ning aruandluspõhimõtetega. Riskijuhtimise põhimõtted on määratletud Grupi riskijuhtimise raamistikus, mis sätestab riskide tuvastamise, hindamise, prioriseerimise ja maandamisega seotud tegevused ning valdkonnaga seotud mõisted, rollid ja vastutused. Täiendavalt on riskijuhtimise ja sisekontrolli tegevused korraldatud Grupi ja selle tütarettevõ- tete töökorraldustega, mis kirjeldavad erinevate protsesside toimimist. Grupi ﬁnantsvaldkond koos raamatupidamis- ja juhtimisarvestusega on Grupi ﬁnantsdirektori haldusalas, kes vastutab ﬁnantsaruandluse riskide tuvastamise ja hindamise eest, määratleb ﬁnantsaruandlusega seotud põhimõtted, korraldab raamatupidamiseks ja aruandluseks vajalikud vahendid ning koostab Grupi avaldatud ametlikud ﬁnantsaruanded. Finant- saruandluse protsesse ja süsteeme arendatakse pidevalt. Riskianalüüs viiakse läbi igal aastal. Nimetatud riskianalüüs on aluseks järelevalve- ja kontrollimeetmete edasisele arendamisele ning aruandluse kontrollpunktidele, et vältida riskide rea- liseerumist. Grupi siseaudit teostab järelvalvet sisekontrolli süsteemi toimimise, muu hulgas ﬁnantsaruandlusega seotud protsesside, üle. Grupi raamatupidamine, ﬁnantseerimine, infotehnoloogia haldamine ja kindlustamine on korraldatud tsentraalselt. 18. juunil 2019 jõustus Euroopa Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/8151, mille kohaselt avaldavad emitendid, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemisele mõne Euroopa Liidu liikmesriigi reguleeritud turule, alates 1. jaanuarist 2021 konso- lideeritud majandusaasta aruanded ühtses elektroonilises aruandlusvormingus (European Single Electronic Format, ESEF). Grupi ﬁnantsprotsessid ja –aruanded läbivad iga-aastase ﬁnantsauditi, mille viib läbi nõukogu poolt üldjuhul konkursi tu- lemusena valitud ning üldkoosoleku poolt kinnitatud audiitor. Audiitorid nimetatakse ühekordse audiitorkontrolli tegemi- seks või teatud tähtajaks. Audiitorite tasustamise korra määrab juhatus. 2025. aasta üldkoosoleku otsusega on 2025. aasta raamatupidamise aastaaruande sõltumatuks vandeaudiitoriks AS PricewaterhouseCoopers (PwC). Audiitoriga sõl- mitud leping vastab HÜT nõuetele. 2025. aastal ei osutanud Grupi lepinguline audiitor AS PricewaterhouseCoopers lisaks konsolideeritud majandusaasta aruande ja tütarettevõtete majandusaasta aruannete auditeerimisele muid teenuseid. 2025. aastal moodustasid Grupi lepinguliste audiitorite poolt aruandeaasta ﬁnantsaruannete kohustusliku auditeerimise
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 32 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne ning muude teenuste eest nõutud kogutasud 272 tuhat eurot. Sellest 192 tuhat eurot moodustasid konsolideeritud majan- dusaasta aruande auditeerimise tasud, 77 tuhat eurot muude kindlustandvate teenuste tasud ning 1 tuhat euro muude auditiväliste teenuste tasud. 2025. aastal osales audiitor aktsionäride korralisel üldkoosolekul, kus kinnitati 2024. aasta konsolideeritud majandu- saasta aruanne. Oleme arvamusel, et 2025. aastal on ﬁnantsauditi teostamine olnud kooskõlas regulatiivsete normidega, rahvusvaheliste standarditega ja püstitatud ootustega. 2025. aastal ei ole olnud asjaolusid, millest audiitor oleks nõukogu teavitanud, mis audiitori hinnangul võiksid mõjutada nõukogu tööd või Grupi juhtimist. Lisaks ei ole audiitor teavitanud ohust audiitori sõltumatusele või tema töö professionaalsusele. 2025. aasta auditi tulemusi tutvustas audiitor vaheauditi raames ja lõppauditi osas enne järeldusotsuse väljastamist. Sõltumatu vandeaudiitori aruanne on esitatud lehekülgedel 134 - 141. Auditikomitee TKM Grupp AS-i auditikomitee on nõukogu moodustatud organ, mille ülesanne on nõukogu nõustamine järelevalve teos- tamisega seotud küsimustes, mis puudutavad raamatupidamist, audiitorkontrolli, riskijuhtimist, sisekontrolli ja -auditee- rimist, järelevalve teostamist ja eelarve koostamise protsessi ning tegevuse seaduslikkust. Seatud ülesande täitmiseks jälgib ja analüüsib auditikomitee rahandusinformatsiooni töötlemist ja raamatupidamise aastaaruande ning konsolideeritud aruande audiitorkontrolli protsessi, teostab järelvalvet riskijuhtimise üle ning hindab sisekontrollisüsteemi tõhusust. Auditikomitee teeb ettepanekuid audiitorettevõtja nimetamiseks ja tagasikutsumiseks ning hindab audiitorettevõtja sõltumatust ja tegevuse vastavust nõuetele. Oma ülesannete täitmisel teeb auditikomitee koostööd nõukogu, juhatuse, sise- ja välisaudiitorite ning vajadusel väliste ekspertidega. Auditikomitee koosseisu kuulus aruandeaastal neli liiget, kelleks olid Kristo Anton, Gunnar Kraft, Jüri Käo ja Kaia Salu- mets. Auditikomiteed juhib Kaia Salumets. Auditikomitee koostab põhimääruses toodud eesmärkide täitmise kohta iga-aastase koondaruande nõukogule, milles annab ülevaate oma tegevusest. Tulenevalt oma kohustustest annab auditikomitee jooksvaid hinnanguid ja teeb ettepanekuid nõukogule, juhatusele, si- seauditile ja/või välisauditi teostajale. Aruandeperioodil toimus 10 korraliselt planeeritud auditikomitee koosolekut.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 33 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Konsolideeritud kestlikkusaruanne Üldteave 2025. aasta aruande koostamise alus TKM Grupi (edaspidi ka Grupp) konsolideeritud kestlikkusaruanne on koostatud vastavalt Euroopa kestlikkusaruandluse standarditele (edaspidi ESRS). Kestlikkusaruandluse kohustus tuleneb Raamatupidamise seaduse paragrahvist 31 punkt 4. Aruanne sisaldab TKM Grupi tütarettevõtete 2025. aasta konsolideeritud andmeid ja konsolideerimise ulatus on sama, mis konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande puhul, TKM Grupil puudub Rävala Parkla üle nii ﬁnants- kui tegevus- kontroll, mistõttu ei kajastata ka konsolideeritud kestlikkusaruandes Rävala Parkla AS andmeid, kus Grupp omab 50% osalust. Konsolideeritud kestlikkusaruande Keskkonnateabe peatüki alampeatükis "Taksonoomiamäärus" avalikustatakse ka tak- sonoomiamääruse artikli 8 kohane teave. Tulenevalt ESRS nõuetest on TKM Grupi jaoks olulised teemad kindlaks määratud kahese olulisuse hindamise alusel. Kahesel olulisusel on kaks mõõdet: mõjudest tulenev olulisus ja ﬁnantsolulisus. Kestlikkuse aspekt vastab kahese oluli- suse kriteeriumile, kui see on oluline mõjude perspektiivist, majanduslikust perspektiivist või mõlemast. Kahese olulisuse ülevaatus toimub vähemalt kord aastas ning tulemused kajastatakse konsolideeritud kestlikkusaruandes. TKM Grupp esitab võrdlusandmeid aruandlusperioodile eelnenud aasta kohta, kasvuhoonegaaside (edaspidi KHG) emissioonide mõ- jualade 1 ja 2 puhul on lisaks 2024. aasta võrdlusandmetele kasutusel baasaasta 2018, mida kasutatakse emissioonide vähendamise alguspunktina. 2018. aasta kohta on olemas usaldusväärsed andmed ning sellest aastast alates on raken- datud olulisi meetmeid energiatõhususe suurendamiseks ja KHG heitkoguste vähendamiseks. TKM Grupi kahese olulisuse hindamisel on võetud arvesse peamiste väärtusahelate (lähemalt lk 38) eelnevate ja järgne- vate etappidega seotud olulisi mõjusid, riske ja võimalusi. Grupp ei ole kasutanud ESRS-2 peatükk BP-1 andmepunkt 5 alapeatükid d* ja e** osutatud teabe väljajätmise võimalust. *(d) kas ettevõtja on kasutanud võimalust jätta välja konkreetne teave, mis vastab intellektuaalomandile, oskusteabele või innovatsiooni tulemustele (vt standardi ESRS 1 peatükk 7.7 „Salastatud ja tundlik teave ning teave intellektuaalomandi, oskusteabe või innovatsiooni tulemuste kohta“), ja **(e) sellises ELi liikmesriigis asuvate ettevõtjate puhul, mis lubab jätta avalikustamata teabe oodatava arengu või läbirääkimisjärgus küsi- muste kohta, nagu on sätestatud direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 3 ja artikli 29a lõikes 3, teave selle kohta, kas ettevõtja on seda erandit kasutanud. Võrdlusperioodi andmete korrigeerimine 2025. aasta emissioonide arvutamiseks võttis Grupp kasutusele uue metoodika. Grupp korrigeeris uut metoodikat kasu- tades ka 2024 avalikustatud emissioonide mahtusid mitmetes mõjuala 3 kategooriates. 2024. aasta aruande esitamise ajaks puudusid Grupil enamikes mõjuala 3 kategooriates ettevõtte põhised numbrid ning seetõttu tehti emissioonide avalikustamiseks hinnangud kasutades kolmanda osapoole raportit. Mõjuala 3 emissioonide hindamisel ei kasutatud tarnijatelt saadud esmaseid heitmeandmeid, vaid lähtuti McKinsey 31.07.2024 koostatud aruan- dest, mis osutus oluliselt erinevaks Grupi poolt käesoleva aruande koostamise hetkel arvutatud 2024 mõjuala 3 kogue- missioonidest. 2025. aastal muudeti metoodikat täpsemaks (v.a kategooria 5 ja 13, kus metoodika oli juba vastavuses standardi nõue- tega), kasutades Grupi otseseid kuluandmeid kulupõhiste emissioonide arvutamiseks, Eesti statistikat jt uusi andmealli- kaid. Võrreldes 2024. aasta metoodikaga on mõjuala 3 emissioonid kokku 87% väiksemad 2024. aastal avalikustatud kogusest. Kategooria (tCO2) 2024 2024 ümberarvestatud Ümberarvestamise vahe Ümberarvestuse protsent (%) Mõjuala 3 emissioonid 2 764 727 337 839 -2 426 888 -87% 1. Ostetud kaubad ja teenused 1 455 475 265 943 -1 189 532 -82% 2. Kapitalikaubad 272 433 61 011 -211 422 -78% 3. Kütuse ja energiaga seotud tegevus (mis ei kuulu mõjualasse 1 või 2) 624 828 4 260 -620 568 -99% 4. Transport ja turustus väärtusahela eelnevates etappides 327 344 320 -327 024 -100% 5. Tegevuse käigus tekkinud jäätmed 1 539 1 539 - 0% 7. Töötajate tööle- ja kojusõit mitteoluline 3 323 3 323 -
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 34 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kategooria (tCO2) 2024 2024 ümberarvestatud Ümberarvestamise vahe Ümberarvestamise protsent (%) 9. Transport väärtusahela järgnevates etappides 81 836 mitteoluline -81 836 - 12. Müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus mitteoluline 171 171 - 13. Väärtusahela järgnevate etappide rendivara 1 272 1 272 - 0% KHG heide kokku KHG heide kokku (asukohapõhine) (CO₂ ekvivalenttonnides) 2 821 150 394 262 -2 426 888 -86% KHG heide kokku (turupõhine) (CO₂ ekvivalenttonnides) 2 803 850 376 962 -2 426 888 -87% Tulenevalt mõjuala 3 2024. aasta koguemissiooni korrigeerimisest on muutunud ka KHG heitemahukus netotulu alusel (CO₂ ekvivalenttonni/tuh €). Korrigeeritud näitaja alusel on turupõhine suhtarv 0,4 varasemalt kajastatud 2,99 asemel (erinevus –87%) ning asukohapõhine suhtarv 0,42 varasemalt kajastatud 2,97 asemel (erinevus –86%). Peatükis ESRS S1 Oma töötajaskond on korrigeeritud võrdlusperioodi palgatöötajate koguarvu metoodikat, arvestades täistööajale taandatud palgatöötajate koguarvus täpsemalt ka ajutiselt eemal viibivaid töötajaid. Käesolevas aruandes on 2025. aasta ning võrdlusperioodi andmed esitatud ühtse metoodika alusel. Olulised hinnangud Konsolideeritud kestlikkusaruandes on kasutatud hinnanguid. Keskkonnateabes jagatakse mõjuala 3 valdkonnad olulisteks ja ebaolulisteks hinnangute põhjal. Kasutatud on The Greenhouse Gas Protocol Corporate Standard (edaspidi KHG protokoll) poolt lubatud hindamiste ulatust. KHG hindamisel kasutati ﬁnantskontrolli. Mõjualas 3, kategoorias 7 (töötajate tööle- ja kojusõit) on 2024. ja 2025. aasta arvutuste aluseks on võetud Statistikaameti 2024. aasta andmed Eesti elanike tööle- ja kojusõidu liikuvuse kohta, mis sisaldavad nii kasutatavat liiklusviisi kui ka keskmist distantsi. Ettevõttespetsiiﬁliste andmete puudumisel kasutati riiklikku keskmist, mis võimaldab anda esialgse, kuid mõistlikult täpse hinnangu. Kollektiivlepingute puhul puudub seaduslik alus küsida töötajatelt nende osalust ametiühingutes. Tulenevalt piirangust hinnati kollektiivlepinguga hõlmatud töötajate osakaalu sisse kõik Kaubamaja AS töötajad. Grupil puudub seaduslik alus küsida töötajatelt puuete kohta, seetõttu pole see teave konsolideeritud kestlikkusaruandes kajastatud. Juhtimine Hea Ühingujuhtimise Tava (HÜT) on Finantsinspektsiooni koostatud juhiste ja soovituslike reeglite kogum, mis on mõeldud järgimiseks eelkõige börsiettevõtetele. TKM Grupp järgib valdavas ulatuses HÜT juhiseid vaatamata nende soovituslikule iseloomule. Järgnevalt on kirjeldatud TKM Grupi juhtimispõhimõtteid. Aktsionäride üldkoosolek on TKM Grupi kõrgeim juhtimisorgan. Korraline üldkoosolek toimub üks kord aastas ning era- korralisi üldkoosolekuid võib juhatus kokku kutsuda seaduses ette nähtud juhtudel. Üldkoosoleku pädevuses on põhikirja ja aktsiakapitali muutmine, nõukogu liikmete valimine ja tasustamise otsustamine, audiitori määramine, majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine ning muude põhikirjas ja seadustes ettenähtud küsimuste otsustamine. TKM Grupi haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganid on juhatus, nõukogu ja auditikomitee. Nende liikmete seas ei ole palga- töötajate esindajaid. Juhatus, kuhu võib kuuluda 1 kuni 6 liiget ning kelle valib nõukogu, juhib Grupi igapäevast tegevust. Juhatuse liikmeid valitakse sooneutraalsuse ja tegeliku kompetentsi alusel. TKM Grupp AS-i juhatus on hetkel üheliikme- line – Raul Puusepp on ametis alates 2002. aastast ning tema volitused lõpevad 5. märtsil 2029. Nõukogu liikmed on Jüri Käo (esimees), Enn Kunila, Kristo Anton, Meelis Milder ja Gunnar Kraft – kõik mehed. Nende volitused lõpevad 20. mail 2027. Jüri Käo on olnud nõukogu liige alates 1997. aastast ning on varasemalt olnud nõukogu esimees aastatel 2000– 2001 ja 2009–2024. Raul Puusepp kuulub ka Grupi tegevjuhtkonda. Nõukogu planeerib aktsionäride koosolekute vahelisel perioodil Grupi tegevust, korraldab juhtimist ja teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Kontrolli tulemused teeb nõukogu teatavaks üldkoosolekule. Nõukogu annab juhatusele korraldusi Grupi juhtimise korraldamisel, otsustab Grupi arengustrateegia ja investeerimispoliitika üle, kinnisasjade tehingute teos- tamise ning juhatuse poolt koostatud investeeringute ja aastaeelarve vastuvõtmise. Nõukogu koosolekud toimuvad kor- raliselt üks kord kuus ja lähtuvalt vajadusest täiendavalt ka erakorraliselt. Juhatus ja nõukogu teevad TKM Grupi huvide parima kaitsmise eesmärgil tihedat koostööd. Juhatus, juhtkond ja nõu- kogu töötavad ühiselt Grupi strateegia arendamise nimel. Juhatus ja juhtkond lähtuvad juhtimisotsuste tegemisel nõu- kogu poolt antud strateegilistest juhistest.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 35 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Muudatuste tegemine põhikirjas toimub vastavalt äriseadustikule, mille kohaselt põhikirja muutmise otsus on vastu võe- tud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 aktsionäride üldkoosolekul esindatud häältest, kui põhikirjas ei ole sätestatud suuremat häälteenamuse nõuet. TKM Grupp kohtleb kõiki aktsionäre võrdselt ja teavitab kõiki aktsionäre olulistest as- jaoludest võrdselt, kasutades nii enda veebilehte kui ka Nasdaq Balti börsi infosüsteemi. Grupi nõukogu liikmed Jüri Käo ja Enn Kunila on olulist osalust omava aktsionäri OÜ NG Investeeringud juhatuse liikmed. Sõltumatuteks loetakse Meelis Milder ja Gunnar Kraft, kellel puuduvad ärilised, perekondlikud või muud sidemed Grupiga, tema kontrollitava või kontrolliva äriühingu või nende juhtorganite liikmetega, mis võiksid huvide konﬂikti tõttu nende otsuseid mõjutada. Meelis Milder on nõukogu liige alates 1997. ja Gunnar Kraft alates 2004. aastast. Seetõttu ei vasta nad täielikult Finantsinspektsiooni juhendis toodud sõltumatuse kriteeriumitele, kuid Grupp väärtustab kõrgelt nende ko- gemusi ja valdkonnatundmist. Grupi hinnangul ei vähenda nende pikk staaž sõltumatust, vaid suurendab nende pädevust. TKM Grupp AS-i auditikomitee on nõukogu moodustatud organ, mille ülesanne on nõukogu nõustamine järelevalve teos- tamisega seotud küsimustes, mis puudutavad raamatupidamist, audiitorkontrolli, riskijuhtimist, sisekontrolli ja -auditee- rimist, järelevalve teostamist ja eelarve koostamise protsessi ning tegevuse seaduslikkust. Auditikomitee koosseisu kuu- lus aruandeaastal neli liiget, kelleks olid Kristo Anton, Gunnar Kraft, Jüri Käo ja Kaia Salumets. Auditikomiteed juhib Kaia Salumets. Auditikomitees on 3 meest ja 1 naine. Auditikomitees ei ole tegevjuhtkonna liikmeid. Kestlikkuse alane juhtimine Grupis on integreeritud üldisesse juhtimismudelisse ning on igapäevase äri osa. TKM Grupi nõukogu poolt on kinnitatud Grupi kestliku arengu strateegia 2030, mis, võttes aluseks ESG-alaseid nõudeid, annab ette- võtetele põhisuunad vastutustundliku ettevõtluskultuuri juurutamiseks. Strateegia täitmise üle teostab järelevalvet TKM Grupi siseauditi osakond. Oluliste mõjude juhtimist toetab Grupi kestliku arengu strateegia 2030. Grupp kogub tütarettevõtetelt üks kord aastas kestlikkuse alaseid andmeid ning jälgib kestlikkuse alaste eesmärkide täitmist. Grupi tütarettevõtetele saadetakse välja kokkuvõtted, mille põhjal nad saavad teha enda jaoks järeldused, kas senised tegevused on olnud piisavad või tuleb oma tegevusplaan üle vaadata. Grupp võtab 2026. aastal kasutusele ESG platvormi, mida saavad kõik Grupi tütarettevõtted kasutada oma andmete üleslaadimiseks, eelmiste aastatega võrdlemiseks ja tegevuste planeerimiseks. TKM Grupi juriidiline osakond jälgib pidevalt TKM Grupi tegevusele võimalikke mõju avaldavaid Euroopa Liidu (edaspidi EL) ning siseriiklikke õigusakte, kohtupraktikat, valdkonna tavasid, järelevalveasutuste suuniseid jms ning viib vajadusel Grupi siseregulatsioonidesse sisse vajalikud muudatused. Selver ASis tegutseb lisaks eraldi ka sisekontrolör, tagamaks ettevõtte tegevuse vastavust kehtestatud nõuetele. Võimalikest rikkumistest teada andmiseks on Grupis kasutusel vihjeliin, mida haldab TKM Grupi siseauditi osakond. Vih- jeliin on mõeldud kasutamiseks kõigile, kes soovivad teada anda TKM Grupp AS ettevõtetes või Grupi partneri töökohas toimuvatest rikkumistest. Teadete uurimine aitab vähendada kahjusid ja parandab ettevõtte üldist kultuuri ning töökesk- konda. Teateid võtab vastu ja juhtumeid uurib Grupi siseauditi osakond, kes käsitleb kaebusi konﬁdentsiaalselt ning aus- tades eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigusi. Teavitada saab kirjutades e-postile vihje@kaubamaja.ee või helistades +372 667 3152, suhtluskeel on nii eesti, inglise kui ka vene keel. Siseauditi osakond tagab, et uurimine on objektiivne. Siseaudit võib teavitajaga ise ühendust võtta, et täpsustada teates antud infot. Teate esitamisel on teavitajal õigus öelda, et ta ei taha, et temaga ühendust võetakse, kuid see võib mõjutada kaebuse edasiuurimist. Informatsioon vihjeliini kohta on üleval TKM Grupi kodulehel, kuid kõik väärtusahela töötajad ei pruugi olla sellest teadlikud. TKM Grupi kestlikkuse töörühmas on kuus liiget:  TKM Grupi juhatuse esimees.  TKM Grupi nõukogu liige ja kontserni investeeringute juht  TKM Grupi ﬁnantsdirektor  TKM Grupi turundusdirektor ja TKM Beauty /TKM Beauty Eesti juhatuse liige  TKM Kinnisvara AS juhatuse liige  TKM Grupi kestlikkuse juht Grupi liikmed on valitud juht- ja administratiivorganist, tagamaks ettevõtete esindatuse, töörühma sees toimub vajalik teadmiste koondamine ja jagamine ning kogemuste vahetamine. Töörühma olulisimaks ülesandeks on grupiülene kest- likkuse juhtimine tuginedes Grupi kestliku arengu strateegiale 2030. Konsolideeritud kestlikkusaruandluse üle teostab kontrolli väline audiitor. TKM Grupil ei ole haldus-, juht- ja järelevalveorganitele eraldi kestlikkuse aspektidega seotud motivatsioonikava.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 36 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kestlikkuse juhtimise struktuur: TKM Grupp tegutseb Eestis, Lätis ja Leedus, kohandades oma strateegiat vastavalt iga turu nõuetele ja võimalustele. TKM Grupp tegutseb mitmes valdkonnas – supermarketid, kaubamajad, autokaubandus, turvateenused ja kinnisvara –, mis nõuavad erisuguseid kestlikkuse lähenemisi. Supermarketite segmendis keskendutakse klientide ostukogemuse paran- damisele, sortimendi optimeerimisele ja e-kaubanduse arendamisele. Samuti rõhutatakse energiaefektiivsust ja ökoloogi- lise jalajälje vähendamist. Autokaubanduses panustatakse elektrisõidukite turustamisse ja uute teeninduskeskuste raja- misse, mis toetab madalama heitkogusega transpordilahendusi. Turvasektoris on fookus tehnoloogilistel ja digitaalsetel turvalahendustel, mis suurendavad efektiivsust ja vähendavad ressursikulu. Kinnisvarasektoris keskendutakse energiatõ- hususele ja hoonete renoveerimisele, et vähendada süsinikujalajälge ja tõsta energiaklassi. Rohkem informatsiooni seg- mentide kohta on leitav tegevusaruandes ärisegmentide alapeatükis lk 19-21. Strateegia ja ärimudel TKM Grupi ärimudel põhineb mitmekesistel tegevusaladel, mis võimaldavad pakkuda laia toote- ja teenuste valikut ning saavutada sünergiat erinevate ärivaldkondade vahel. See mitmekesisus aitab Grupil paremini toime tulla turumuutustega ja tagada stabiilse kasvu. Grupi tegevuses võib eristada järgmisi segmente:  Supermarketid  Kaubamajad ja ilukaubandus  Autokaubandus  Turvasegment  Kinnisvara Supermarketite segmenti kuulub aasta lõpu seisuga 72 Selveri kauplust üle Eesti, 2 Delice kauplust, Rändpood ning kohvik, kogumüügipinnaga 124,1 tuhat m². Lisaks e-Selver ja keskusköök Kulinaaria OÜ, mille tooteportfelli kuulub üle 400 toote. TKM Grupi üheks tuntuimaks ettevõtteks on Kaubamaja AS, pakkudes toidu-, moe-, kodu-, ilu- ja luksuskaupade valikut Tallinna ja Tartu Kaubamajas. Ilukaubanduse valdkonnas tegutseb Eestis 7 kauplusega ja e-poega ilutoodete kett I.L.U. ja L’Occitane. Autokaubandussegment on sõltumatu diilervõrguga KIAde maaletooja Baltikumis, mis täiendavalt tegeleb sõi- duautode jaemüügiga kahes müügisalongis Tallinnas, kahes müügisalongis Riias ja kahes Vilniuses (2025. teisel poolaas- tal muutus üks salong ainult Škoda müügisalongiks). Lisaks KIAdele on valikus mitmed teised automargid, nagu Peugeot ja Škoda. Turvasegmendi peamiseks tegevusvaldkonnaks on turvateenuste ja valvelahenduste pakkumine alates lihtsa- matest mehitatud ja tehnilise valve teenustest, kuni keerulisemate valve- ja videosüsteemide projekteerimise, paigalduse ja hoolduseni. Samuti viiakse läbi kvaliteetset, kiiret ja sõltumatut inventuuri erinevates ettevõtetes ning teostatakse sula- rahavedu. Kinnisvarasegment tegeleb Grupi omanduses oleva kinnisvara haldamise, hooldamise ja kaubanduspindade välja üürimisega. Grupi kinnisvara segmendi omanduses on Kaubamaja Tallinna müügimaja, Tartu Kaubamaja keskus, Viimsi keskus, 5 automüügisalongi ning 19 Selveri hoonet, lisaks mitmed muud kinnistud. Rohkem informatsiooni seg- mentide kohta on leitav tegevusaruandes ärisegmentide alapeatükis lk 19-21. Grupi olulistest teenustest lisandus 2024. aastal TKM Finants AS pakutav Partner Kuukaardi osamakse ja järelmaksu võimalus. Osamaksega on võimalik soetada Kaubamajast riideid, jalatseid, ehteid, kosmeetikat ja kodutehnikat, mini-
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 37 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne maalne ostusumma on 50 eurot, maksimaalne 3 000 eurot, valida saab 3 või 6 võrdses osas kuumakset ilma ühegi lisata- suta. Järelmaksuga on võimalus sooritada oste Kaubamajas hajutades suuremate ostude makseid kuni 36 kuu peale. TKM Grupi strateegia fookuses on oma visiooni elluviimine - olla kõige mitmekülgsem ja kasumlikum jaekaubanduskont- sern Eestis, pakkudes kvaliteetseid tooteid ja teenuseid. Keskendutakse oma klientide vajadustele ja pidevale innovatsioo- nile, püüeldes jätkuva kasumi ja turuosa suurendamise poole. Strateegia hõlmab paindlikku reageerimist klientide soovi- dele ja protsesside optimeerimist. Samuti rõhutatakse üha enam keskkonnateadlikkust ja jätkusuutlikkust, vähendades ökoloogilist jalajälge, eesmärgiga toetada pikaajalist edukust ja vastutustundlikku ettevõtlust. Lisaks on Grupil loodud TKM Grupi kestliku arengu strateegia 2030, mis sisaldab fookusteemasid aastani 2030 keskkonna-, sotsiaalse heaolu ja juhtimise valdkonnas. Grupi kestliku arengu strateegia toetab Grupi visiooni ja missiooni olla Eesti kaubanduse lipulaev ja Balti regiooni üks edukamatest börsiettevõtetest igas oma tegutsemisvaldkonnas. TKM Grupi kestliku arengu strateegia 2030 kaks põhieesmärki on: 1. Aidata TKM Grupi ettevõtetega kaasa globaalse kliimamuutuse negatiivse mõju vähendamisele ja EL kliimaees- märkide täitmisele. 2. Tagada TKM Grupi pikaajaline kasumlik ja vastutustundlik tegevusvõimekus. Grupi pikaealisuse tagamiseks on oluline täita Pariisi kliimalepet ning saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt aastaks 2050. Eestis jätkub arutelu kliimakindla majanduse seaduse loomise üle. TKM Grupp jälgib seadusloome protsessi ning on val- mis kohandama oma kestliku arengu strateegiat vastavalt uutele riiklikele eesmärkidele ja regulatiivsetele nõuetele, seal- hulgas heitkoguste vähendamise sihtidele. Vastava seaduse vastuvõtmisel hinnatakse selle mõju Grupi tegevustele ja vajadusel täiendatakse strateegilisi sihte ning rakendusmeetmeid. Läbipaistvuse suurendamiseks on oluline tõhustada kontrolli tarneahelas toimuva üle, mis tähendab paremat ülevaadet senisest väärtusahelast. Grupi toidukaupadega tegelevad ettevõtted Kulinaaria, Selver ja Kaubamaja on partnerid Eesti ettevõtetele, aidates neil jõuda rohkemate inimesteni üle Eesti. Kõik kolm tütarettevõtet väärtustavad Eesti toodete suurt osakaalu oma tooteportfellist ja jätkavad tulevikus esindusliku eestimaise kaubavaliku pakkumist, panustades seeläbi ka Eesti majanduse arengusse. TKM Grupp tunnetab oma rolli ja vastutust ettevõtjana ja teadvustab oma tegevuste mõju ühiskonnale. Grupi kaubandus- keskused ja kauplused on tähtsateks kogukonna keskusteks, mille ümber on koondunud mitmeid ühiskonnale olulisi tee- nuseid. Grupi personalipoliitika eesmärk on väärtustada, arendada ja hoida Grupi töötajaid ühtsete põhimõtete järgi, mis hõlmavad personalijuhtimist ja planeerimist, läbimõeldud värbamis- ja valikuprotsessi ning sellele järgnevat eesmärgipä- rast ja motiveerivat arengut. Lähtutakse põhimõttest, et edu aluseks on lojaalsed, pühendunud, eetilised ja tulemustele orienteeritud töötajad ning peetakse oluliseks toetava töökeskkonna loomist. Suurim osa Grupi töötajatest elavad Eestis ja väiksem osa ka Lätis ja Leedus. TKM Grupp lähtub oma tegevuses Finantsinspektsiooni Hea Ühingujuhtimise Tavast, OECD juhistest rahvusvahelistele ettevõtetele ja ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetest. Grupi lepingute lahutamatuks osaks on eetikakoodeks ehk Hea Äritava (edaspidi HÄT), mis on oluline tööriist täitmaks äriühingute kestlikkuse alast hoolsuskohustust. Kestlikkuse alased eesmärgid seoses oluliste toote- ja teenuserühmade, kliendikategooriate, geograaﬁliste piirkondade ja suhetega sidusrühmadega: Tooted ja teenused:  Hoida ja suurendada Eesti toodete osakaalu sortimendis.  Suurendada tervist toetavate toodete osakaalu.  Suurendada automatiseerimist.  Osaleda pilootprojektides ja luua uudseid lahendusi klientidele.  Suurendada ressursisäästlikkust ja kuluefektiivsust. Kliendid:  Keskkonnahoidlike käitumisharjumuste toetamine.  Kliendiohutuse tagamine ja isikuandmete kaitse. Geograaﬁlised piirkonnad:  Kohaliku (eestimaise) tootmise toetamine ja väikeettevõtjatele Grupi kauplustes oma toodete müümise võimal- damine.  Kogukondade toetamine nii Eestis, Lätis kui Leedus. Suhtlus sidusrühmadega:  Olla avatud ja läbipaistvad oma kommunikatsioonis.  Suurendada suhtlust ja informeerida sidusrühmi ellu viidud kestlikkuse alastest projektidest.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 38 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kestliku arengu strateegia vaadati 2025. aastal üle ning kinnitati uued eesmärgid aastani 2030, mille täitmist järgnevate aastate jooksul iga-aastaselt ka hinnatakse. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande Lisa 20 sisaldab TKM Grupi kogutulu segmentide kaupa (lk 121-124). Väärtusahel TKM Grupp tegutseb erinevates ärisegmentides Eestis, Lätis ja Leedus, mida loetakse CountryRisk.io mudeli järgi madala ESG ja madala tarneahela riskiga riikideks. Väärtusahela hindamisel arvestati põhitegevusvaldkonna ja suurima mõjuga sektoritega. TKM Grupis väljakujunenud tava kohaselt osutatakse toetavaid teenuseid tütarettevõtetele emaettevõtte poolt. Tugiteenuste hulka kuuluvad raamatupidamine ja ﬁnantsplaneerimine; IT teenused, sh haldus ja administratiivsed tegevused, vajadusel tarkvara ja infosüsteemide planeerimise ja arendamise korraldamine väliste pakkujate poolt; õigusabi, sh igapäevane juriidiline nõustamine erinevates küsimustes ja regulatiivse vastavuse tagamine läbi grupiüleste suuniste, juhiste, sisekordade jms ning siseaudit ja riskijuhtimine. TKM Grupi jaekaubandusettevõtetes (Selver AS, Kaubamaja AS, TKM Beauty Eesti OÜ) kasutusel olev grupiülene kliendi- lojaalsusprogramm Partnerkaart, mis pakub klientidele erinevaid soodustusi ja hüvesid, on üle 750 tuhande kliendiga suu- rim omataoline Eestis. Partnerprogrammi puudutavas osas on ühtselt korraldatud ka turundustegevused ja üldine maine- kujundus. Sidusrühmad Laiapõhjaline vastutustundlik ja keskkonnahoidlik mõtteviis on integreeritud Grupi ettevõtetesse ja äriprotsessidesse. Sel- line lähenemine hõlmab eelkõige hoolimist keskkonnast ja loodusressurssidest, inimõiguste järgimist, korruptsioonivas- tast võitlust, ausat ja avatud dialoogi töötajate, klientide, hankijate ja teiste sidusrühmadega. Grupile on oluline tõendada oma sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutustundlikkust, olles avatud igakülgses kommunikat- sioonis. Ollakse valmis andma pädevat konkurentsi mittekahjustavat teavet nii kõigi Grupi ettevõtete, nende strateegiate ja eesmärkide kohta, kui ka kõnelema väiksema tähtsusega igapäevaprobleemidest. Ainult aus ja avatud dialoog ning koostöö sidusrühmadega saab tagada pikaajalise eduka toimimise.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 39 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Dialoog erinevate sidusrühmadega: Miks on oluline? Omanike/aktsionä- ride ootus annab ette tegevussuunised ning ettevõtete juh- tide, siseauditi ja ju- hatuse tagasiside põhjal on võimalik otsustada oluliste teemade üle nagu in- vesteeringud, laiene- mine, innovatsioon jm äriliselt olulised teemad. Tööturul konkurentsis püsimine. Mistahes sea- dusega vastuolus tege- vust ei tolereerita ning töötajad peavad tundma, et neil on võimalus oma mõtteid vabalt väljen- dada. TKM Grupi üle- sanne on oma töötaja- tele pakkuda ohutut töö- keskkonda. Olemasolevad koos- tööprojektid, kliendi- suhted, laenutingimu- sed ja pikaajaline koostöö. Kehtiva seadusand- luse täitmine, pikaaja- lise vaate saamine, riiklike eesmärkide täitmisele kaasaaita- mine ja regulatiivsete riskide maandamine. Strateegiliste ees- märkide täitmiseks, nt keskkonnatead- likkuse tõstmine. Klientidele ohutuse tagamine, mis on seo- tud Grupi pakutavate toodete ja teenustega ning ümbritseva kesk- konnaga. Klientide käitumisharjumus- tega arvestamine või- maldab prognoosida trende. Soov pakkuda klientidele mitte ai- nult teenust või too- det vaid ka toetada nende elustiili ja elu- keskkonda. Partneritega suhtle- mine võimaldab teada, mis on võimali- kud riskid ja võimalu- sed tulevikuks, kas töötatakse samade väärtuste alusel ja kui läbipaistev Grupi part- nerite tegevus on. Toetamaks Grupi partnereid nende kestlikkuse teekonnal ja koostöös suude- takse mõjutada mõ- lema ettevõtte tulevi- kukindlust. Erialalii- dud pakuvad tuge seadusloomes kaasa- rääkimiseks ning Gruppi puudutavate oluliste teemade tut- vustamisel. Kuidas kaasatakse? Kord aastas aktsio- näride koosolek, pressiteated, igakui- sed nõukogu kooso- lekud. Vihjeliin, rahulolu uurin- gud, sisemised korrad, mis reguleerivad tege- vusi ja määravad vastu- tustundliku ja eetilise käitumise piire. Arengu- vestlused, arengu eden- damine ettevõttesise- selt, koolitused. Kliendikohtumised, infopäevad, töötoad. Osalemine erinevate ministeeriumite ja KOVide infopäevadel, Euroopa Liidu seadu- sandluse jälgimine enne kui need on Ees- tis jõustunud, et maandada tuleviku- riske. Jooksev suht- lus KOVidega. Sotsiaalmeedia, kauplustes olevad sil- did ja ekraanid, e-kir- jad (uudiskirjad), Partnerkaardi lojaal- susprogramm. Ostu- käitumise trendide monitoorimine Koostöö alustamine ja tingimuste läbirää- kimine. Hea Äritava rakendamine, ESG hankijate hindamine. Erialaliidu kohtumi- sed, infopäevad, uudiskirjad ja infokir- jad. Põhilised teemad Kasum, käive, uuen- dused, jooksvad te- gevused, stratee- giate täitmine, uued seadused. Kaasatus, ettepanekud, inimeste areng, tööohu- tus ja -keskkond, eetiline käitumine, uuendused ja nii uute kui ka vanade po- liitikate tutvustamine. Kestlikkuse alane plaan järgmisteks aastateks. Kinnisvara taksonoomiamääru- sele vastavus. Üldine ärijuhtimine ja arves- tamine kestlikkuse alaste printsiipide ja ESRSiga. Rohelae- nud. Uued regulatsioonid. Jäätmekäitlus. Uute projektide taotlused. Heategevus. Uued tooted, uued võimalused toodete või teenuste kasuta- miseks. Toodete ta- gasikutsumine (vaja- dusel) ja tooteohutus. Heategevus. Tervis ja keskkonnahoid. Kestlikkuse alased te- gevused. Inimõiguste kaitse. Töötajate ohu- tus. Eetiline äritege- vus. Pikaajaline koos- töö. Innovatsiooni või- malused. Seadusand- lus. Sidusrühmadega seotud informatsiooni analüüsib Grupi kestlikkuse töörühm ning teeb vastavalt tagasisidele ettepaneku Grupi kestliku arengu strateegia täiendamiseks, mille omakorda kinnitab Grupi nõukogu. Kahese olulisuse (mõjude, riskide ja võimaluste) hindamine 2025. aastal viis TKM Grupp läbi uue kahese olulisuse hindamise, mis keskendus ettevõtte olulistele mõjudele, riskidele ja võimalustele ning hõlmas kõiki tütarettevõtteid. Kui 2024. aastal kasutati ülevalt-alla metoodikat (Grupi tasandilt tütarettevõtetele), siis 2025. aastal rakendati alt-üles lähenemist, kus esmalt viidi läbi hindamine igas tütarettevõttes, mille tulemuste põhjal koostati Grupi tasemel koondanalüüs. Alt-üles lähenemine võimaldas paremini arvesse võtta tütarettevõtete tegevusspetsiiﬁkat ning tuvastada olulised mõjud, riskid ja võimalused vahetult tegevustasandil. See suurendas hindamise täpsust ja tagas Grupi tasandi koondanalüüsi sisulisema ja andmepõhisema tulemuse. Tütarettevõtetes tuvastatud teemad liigitati mõju- ja/või ﬁnantsolulisuse alusel kolme kvalitatiivsesse tasemesse – madal, keskmine ja kõrge. Keskmise ja kõrge olulisusega teemad koondati Grupi taseme analüüsi, mille alusel Grupi kestlikkuse töörühm hindas ettevõtte kõige olulisemaid teemasid. Olulisuse hindamisel kasutas Grupi kestlikkuse töörühm võrreldes 2024. aastaga uuendatud kvantitatiivseid hindamisskaalasid, mille alusel teemad jaotati madala, keskmise ja kõrge olulisusega kategooriatesse. ESG-olulisust hinnati skaalal 0–10 (olulisuse lävend alates 4), ﬁnantsolulisust skaalal 0–6 OMANIKUD, AKTSIONÄRID PARTNERID, ERIALALIIDUD, ÜHENDUSED KLIENDID, TARBIJAD, KOGUKONNAD, MEEDIA, VABAÜHENDUSED RIIK, KOHALIKUD OMAVALITSUSED PANGAD, INVESTORID, LAENUANDJAD JT FINANTSASUTUSED TÖÖTAJAD Kasumlikus, hea maine hoidmine, tulevikukindlus Selge kommunikat- sioon ja kaasa- tus, eetilisus ja hea maine Kestlikkuse printsiipidega arvestamine, maksekindlus, kvaliteetne juhtimine Läbipaistev tegevus, arvestav ja eetiline äritegevus, avatud suhtlus, koostöö Trende arvestav teenus ja toode, läbipaistvus, koostöö Koostöö, samade väärtuste kandmine, avatud suhtlus
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 40 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne (olulisuse lävend alates 2) ning kahene olulisus kujunes nende koondtulemusena skaalal 0–16 (olulisuse lävend alates 6). Teema loeti oluliseks juhul, kui see saavutas keskmise või kõrge olulisuse vähemalt ühes mõõtmes. Kõrgeima prioriteediga käsitleti teemasid, mis olid olulised mõlemas mõõtmes. Madala olulisusega teemad, mis ei ületanud seatud olulisuse lävendeid kummaski dimensioonis, jäeti 2025. aasta aruandest välja. Teema loeti oluliseks juhul, kui vähemalt üks kahest dimensioonist ületas määratud künnise. Võrreldes 2024. aastaga ei kvaliﬁtseerunud oluliseks E3 – Vee- ja mereressursid ja S2 – Töötajad väärtusahelas. Kumbki teema ei ületanud seatud olulisuse künnist ei mõju- ega ﬁnantsdimensioonis ning seetõttu neid 2025. aasta aruandes ei kajastata. Uusi olulisi teemakategooriaid ei lisandunud, kuid mitmete olemasolevate teemade alateemad ja riskihinnangud täpsustusid. Sektori spetsiiﬁliste mõjude kaardistamise jaoks tugines Grupp kestliku raamatupidamise toimkonna ( Sustainability Accounting Standards Board, SASB) standardile ning MSCI Inc. analüüsile – ettevõttele, mis pakub globaalseid aktsia-, võlakirja- ja kinnisvaraindekseid, erinevate varaklasside portfellianalüüsi tööriistu ning ESG- ja kliimatooted. Täiendavateks allikateks olid ELi kestliku rahanduse taksonoomiamäärus ning sidusrühmade tagasiside. Väärtusahel, SASB ja MSCI sektoripõhised sisendid jäid võrreldes 2024. aastaga muutumatuks. Kahese olulisuse hindamise protsess ja mõjuanalüüsi tulemusel oluliseks loetud teemad: ESRS valdkond E1 Kliimamuutus Kliimamuutustega kohanemine Kliimamuutuste leevendamine Energia E5 Ringmajandus Ressursside sissevool, sealhulgas ressursside kasutamine Toodete ja teenustega seotud ressursside väljund Jäätmed S1 Oma töötajaskond Töötingimused Võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused kõigile Muud tööga seotud õigused S4 Tarbijad ja lõppkasutajad Teabega seotud mõju tarbijatele ja/või lõppkasutajatele Tarbijate ja/või lõppkasutajate isiklik ohutus Tarbijate ja/või lõppkasutajate sotsiaalne kaasamine G1 Äriline käitumine Ettevõtte kultuur, Rikkumisest teatajate kaitse, Loomade heaolu, Poliitiline aktiivsus ja lobitöö, Suhete haldamine tarnijatega, sh maksetavad Korruptsioon ja altkäemaksu andmine Oluliste mõjude, riskide ja võimaluste kaardistamisel kasutati nii ﬁnantsriskide kui ka kliimariskide hindamise tulemusi. Kliimariskide hindamisel kasutati kliimaga seotud ﬁnantsteabe töörühma ( Task Force on Climate-related Financial Disclo- sure, TCFD) kliimariskide hindamise raamistikku. ESRSist tulenev nõue käsitleda mõjusid, riske ja võimalusi lühikese, kesk- mise ja pika perioodi vaates kajastub Grupi kliimariskide hindamises. TKM Grupis on 2025. aastal kehtestatud „Riskijuhtimise raamistiku“ uuendatud redaktsioon, millega nähakse Grupi ette- võtetele ette peamised põhimõtted riskijuhtimise protsessi korraldamiseks. Finantsriskid kategoriseeritakse viide põhi- klassi: ﬁnants-, operatsiooni-, vastavus-, strateegiline- ja väline risk. Iga üksiku riski puhul hinnatakse võimalikku rahalist kahju, mille antud riski tõenäoline realiseerumine kaasa võib tuua. Kahju suurus määratletakse kasumi kaotusena. Arves- tades, et riski realiseerumine ei pruugi alati tähendada ainult rahalist kaotust, siis arvestatakse ka maine, ohutuse, tööta- jatega ja kestlikkuse mõjuga seotud aspekte, sh mõju kestust. Kõikide riskide puhul määrab selle olulisuse riskiaste - madal, keskmine, kõrge. Kestlikkuse alane kõrge risk on sama oluline kui ﬁnantsalane kõrge risk. Finantsvahendite kaasa- mine toimub vastavalt riski maandamise meetmetele. Riskihindamise tulemused integreeritakse ettevõtte ﬁnantsjuhti- mise ja otsustusprotsessidesse, kus need aitavad kujundada ettevõtte strateegiat ja investeerimisotsuseid. Peamised tu- vastatud riskid on kirjeldatud konsolideeritud kestlikkusaruandes lk 41. Riskide ülevaadet esitatakse juhatusele ja nõuko- gule regulaarselt, tagades läbipaistva aruandluse ja riskihalduse süsteemi pideva parendamise.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 41 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne TKM Grupis on riskijuhtimine äriprotsesside lahutamatu osa. Riske juhitakse ettevaatavalt järgmise majandusaasta ja va- jadusel ka sellest pikemas vaates. Riskijuhtimise täistsükkel läbitakse kord aastas. Üldjuhul toimub riskide hindamine paralleelselt eelarvestamise protsessiga tagamaks vajadusel täiendavate ﬁnantsvahendite kaasamise riskide maandami- seks. Riskijuhtimisse on kaasatud kogu organisatsioon:  ettevõtte nõukogu teostab strateegilist järelevalvet ning annab juhtkonnale vajadusel suuniseid kriitiliste riskide maandamiseks;  TKM Grupi Auditikomitee saab regulaarset aruandlust riskijuhtimise osas ning nõustab ettevõtte nõukogu;  ettevõtte juhtkond tuvastab ja hindab vähemalt kord aastas ettevõttega seotud riskid ning arvestab eelarveprotsessis riskide aktsepteerivata taseme saavutamiseks vajalike vahenditega;  juhtkond koos TKM Grupi siseauditi osakonnaga edendab ettevõtte töötajates riskide teadvustamist;  TKM Grupi siseauditi osakond korraldab ja koordineerib riskijuhtimise protsessi läbiviimist, sh korraldab koolitusi; ettevõtte osakonna või üksuse juht rakendab riskijuhtimise meetmeid oma allüksuses, tõstab oma töötajate tead- likkust protsessist. TKM Grupi olulised mõjud, riskid ja võimalused ESRS teemavaldkondade kaupa: ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused E1 Kliima- muutus Taastuvenergiale või madala emis- siooniga energiale üleminek. Emissioonide teket põhjustab tehnoloo- giliste lahenduste pidev kasutamine, mis nõuab suures koguses elektrienergiat. Mõju süvendavad fossiilkütuste kasuta- mine, jahutussüsteemide lekked, hoonete kehv energiatõhusus ning vananenud ja ressursimahukad tehnoloogiad. Energia- hinna tõu- sust tingi- tud kasu- mirisk. Arendada koos- tööd tarneahela partneritega mõ- jude vähendami- seks ja uute la- henduste loomi- seks Vastata tempera- tuuri tõusust ja kliimamuutustest tulenevale uuele nõudlusele too- dete ja teenuste järele. Kaasata ﬁnantsva- hendeid soodsa- matel tingimustel. Rajada elektriau- tode laadimis- jaamu Selverite juurde. E5 Ringma- jandus Kaubamaja ärimu- del toetab aeglase moe (slow fashion) põhimõtteid, rõhu- tades kvaliteeti, aja- tut disaini ja too- dete pikaealisust, mitte kiiresti vahe- tuvaid moetrende. Ettevõtte tegevuses kasutatakse mitmeid tooteid ja pakendeid – sealhulgas ühe- kordsed plastid, toidukarbid, veopakendid, akud ja rehvid – mille taaskasutus või ümbertöötlemine ei ole hetkel tehniliselt või majanduslikult võimalik. See suuren- dab primaarsete ressursside kasutusvaja- dust, jäätmeteket ning mikroplasti sattu- mist keskkonda. Samuti tekivad tegevuse käigus ohtlikud jäätmed, mille käitlemine nõuab erilahendusi. Regulat- sioonid pa- nevad ette- võttele suurema ﬁnants- koormuse seoses pa- kenditega. Ettevõte rakendab erinevaid ringma- janduslahendusi, mis aitavad vähen- dada jäätmeteket ja esmase toorme kasutamist.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 42 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused S1 Oma töötajas- kond Töökohtade loomine. Tööõnnetused. Kompetentse tööjõu puuduse risk. Edendada innovat- siooni töökoormuse vähendamiseks. Arenguvõimaluste pakkumine. Tööst tingitud ter- vise halvenemine. Suurendada atraktiiv- sust tööandajana. Töö- ja eraelu tasa- kaalu edendamine. Palgalõhe. Mitmekesistada töö- tajaskonda. Tervise edendamine ja ohutus. Pakkuda vähemalt sektori mediaanpalka. Erivajadustega ini- meste kaasamine S4 Tarbijad ja lõpp- kasuta- jad Heategevus ja spon- sorlus. Tooteohutuse mit- tetagamine. Klientide/lõpptarbijate tervisele tekitatud kah- just tingitud mainerisk. Olla atraktiivne klienti- dele suurendades po- sitiivset mõju antud valdkonnas ja oma- des usaldusväärsust klientide silmis. Kullerteenused. GDPR riive võim- alus. Risk pakkuda teenust inimesele kelle majan- duslik seisund seda ei luba, tekitades ettevõt- tele kahjumit ning hal- vendades kliendi majan- duslikku olukorda. Tervist edendavad tooted. Ausad turundustavad ja kommunikatsioon. Paindlike maksela- henduste pakkumine (Partner Kuukaardi ostulimiit, intressiva- bad osamaksed ja jä- relmaks). G1 Äriline käitu- mine Head maksetavad. Tehingute sõlmi- mise vead. Huvirühmade eelistuse muutustest tingitud tu- ruosa kaotamise risk. Olla atraktiivne koos- tööpartner ja saavu- tada soodsamaid tin- gimusi. Läbipaistev tegevus ja korrektne ettevõtlus- kultuur (mh maksude tasumine ja seadu- sandluse austamine). Väärtusahela tegevuse läbipaistmatusest, puu- dulikest korruptsiooni- ja rahapesuvastastest prot- seduuridest tingitud või- malik seaduse riive ja mainerisk. Suurendada koostööd sarnaste väärtustega ettevõtete, ülikoolide ja iduettevõtetega. Regulatiivsete nõuete muutumisest tingitud mittevastavuse- ja ﬁ- nantsrisk. Küberrünnakute ja and- melekke risk. 2025. aastal olid suurima fookusega teemad seotud ärilise käitumisega. Vaadati üle Grupi sisekorrad, täiustati andmete kogumist ja viidi läbi uus kahese olulisuse hindamine. Jätkus Grupi ESG platvormi arendus.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 43 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Keskkonnateave Taksonoomiamäärus Arvestusmeetod Taksonoomia koostamise aluseks on määruse (EL) 2020/852 (taksonoomiamäärus) artikkel. Andmete kogumise metoo- dika, mida kasutatakse EL-i taksonoomiamääruse nõutud peamiste tulemusnäitajate arvutamiseks ja avalikustamiseks, põhineb Grupi parimal tõlgendusel Euroopa Komisjoni delegeeritud määrusest 2021/2178. TKM Grupp ei kohalda käeso- levas aruandes Euroopa Komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2026/73 põhjusel, et määrus avaldati EL Teatajas 8. jaanuaril 2026 ning Grupi konsolideeritud kestlikkusaruande varajane avaldamistähtaeg ei võimaldanud vajalikku metoodika ja aruandlustabelite ümberkujundamist. Järgnevates aruandlusperioodides plaanib Grupp võtta aluseks delegeeritud mää- ruse (EL) 2026/73. Müügitulu, kapitalikulude ja tegevuskulude kindlaks määramine ja lugejasse jaotamine:  Müügitulu Määratlemine: TKM Grupp määrab müügitulu vastavalt direktiivile 2013/34/EL ja Grupi ﬁnantsaruannetele. Müügitulu hõl- mab aruandeperioodil teenitud tulu, sealhulgas müügitulu, renditulud ja muud tulud, mis on seotud kinnisvarasegmendiga, nagu näiteks hoonete rent ja arendus ning võrku müüdud elektrienergia, mis pärineb Grupi päikeseparkidest. Lugejasse jaotamine: Müügitulu, mis on seotud taksonoomiamäärusega kooskõlas oleva tegevusega, näiteks vastavalt tehnilistele sõelumiskriteeriumitele rajatud või renoveeritud hoonete renditulud, kajastatakse taksonoomiaga kooskõlas oleva müügitulu taksonoomiamääruse tabelis A1 real. Müügitulu, mis tuleneb taksonoomiamääruses käsitletud, kuid teh- nilistele kriteeriumidele mittevastavatest tegevustest, on arvestatud eraldi ja asub taksonoomiamääruse tabelis A2 real. Grupi müügitulu kokku on esitatud raamatupidamisaruande konsolideeritud kasumi ja muu koondkasumiaruandes, lk 90.  Kapitalikulud (CapEx) Määratlemine: Grupi kogukapitalikulude arvestuses on kulud, mis tekivad materiaalse põhivara soetusest ja kinnisvarain- vesteeringutest. Kapitalikuludes on arvestatud nii taksonoomias käsitletud ja taksonoomiale vastavaid tegevusi kui ka taksonoomiamääruses käsitletud, kuid taksonoomia tehnilistele sõelkriteeriumitele mittevastavaid tegevusi. Lugejasse jaotamine: Taksonoomiamäärusega kooskõlas olevad kapitalikulud on uute hoonete ehitamise ja renoveerimis- tööd, mis vastavad EL taksonoomiamääruse tehnilistele kriteeriumitele. Taksonoomiamäärusess käsitletud, kuid mitte- vastavad kulud on seotud projektidega, mille puhul ei ole Grupil piisavalt informatsiooni, et tõendada vastavust taksonoo- miamääruse tehnilistele kriteeriumitele. Kapitalikulud jaotatakse vastavalt nende seosele konkreetsete tegevustega. TKM Grupil ei ole loodud eraldi kapitalikulude kava. Grupi kogukapitalikulud on esitatud raamatupidamisaruandes lisas 13. Materiaalne põhivara, alapeatükis Investeeringud põhivarasse, lk 111.  Tegevuskulud (OpEx) Määratlemine: EL taksonoomiamääruse kohaselt hõlmab tegevuskulude nimetaja üksnes vara hoolduse, remondi ja lü- hiajalise rendiga seotud kulusid ning ei vasta Grupi ﬁnantsaruannetes kajastatud kogutegevuskuludele. TKM Grupi tege- vus põhineb peamiselt jae- ja hulgikaubandusel ning teenuste osutamisel, mille puhul kasutatakse olemasolevat taristut ega vajata olulisi spetsialiseeritud tootmisvarasid. Sellest tulenevalt moodustavad taksonoomia mõistes tegevuskulud Grupi kulustruktuuris ebaolulise osa. Grupi hinnangul ei ole taksonoomiaga potentsiaalselt seostatavate tegevuste ise- loom ja maht võrreldes eelmise aruandeaastaga muutunud. Seda järeldust toetab varasemate aastate kulustruktuuri võrd- lus, kinnisvarasegmendi hooldus- ja remonditegevuste tavapärane aastane korduvus ning asjaolu, et aruandlusperioodil ei lisandunud suuremahulisi uusi energiatõhususe projekte, mis oleksid oluliselt muutnud kulude mahtu või olemust. Grupp hindab, et aruandeaasta taksonoomiaga seotud tegevuskulud jäävad samasse suurusjärku kui eelmisel aruandeaastal. Lugejasse jaotamine: Aruandlusperioodil moodustasid EL taksonoomiamäärusega seostatavad tegevuskulud ligikaudu 0% taksonoomia mõistes määratletud tegevuskulude nimetajast. Kuna nimetatud tegevuskulud ei ole Grupi ärimudeli sei- sukohalt olulised, kasutab Grupp delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 lisa I punkti 1.1.3.2 kohast erandit lugeja arvuta- misel. Arvestades tegevuskulude ebaolulisust, ei peeta nende vastavuse detailset hindamist proportsionaalseks ning vas- tavad kulud on lugejast välja jäetud. Grupi kestlikkuse mõju ja panus avalduvad eeskätt käibe ning kapitalikulude näitajates. Lugejast väljajäetud tegevused (0% tegevuskuludest) on:  Hoonete energiatõhususe mõõtmiseks, reguleerimiseks ja kontrollimiseks kasutatavate vahendite ja seadmete paigaldamine, hooldus ja remont.  Taastuvenergiaseadmete paigaldamine, hooldus ja remont.  Vedu mootorratastega, sõiduautodega ja väikeste tarbesõidukitega.  Energiatõhusust suurendavate elementide paigaldamine, hooldus ja remont.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 44 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Taksonoomiamäärusega seotud kulude ja müügitulu jaotamine põhineb tehnilisel analüüsil ja olemasolevatel andmetel. Topelt arvestuse vältimiseks tehakse selge eristus erinevate tegevuste vahel. Tulenevalt taksonoomiamäärusest ei ole tegevuskuludesse sisse arvestatud põhivara teenindamise kulusid, mis on seotud tooraine, projektijuhtimise või seadet käitava töötaja töötasuga. Taksonoomiamääruse arvudes tehakse konsolideerimiskorrigeerimisi vastavalt konsolideeri- tud ﬁnantsaruannetes kasutatavatele põhimõtetele. Määrusele (EL) 2020/852 vastavuse hindamine TKM Grupi majandustegevused, mis on seotud taksonoomiamääruse eesmärkidega, hõlmavad peamiselt uute hoonete ehitamist ja olemasolevate hoonetega seotud tegevusi. Need tegevused keskenduvad energiakasutuse optimeerimisele ja energiatõhususe suurendamisele. Tegevused on hinnatud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõige 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 nõuetele ning nendele kehtivatele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2021/2139 lisades ja (EL) 2023/2486. Vastavuse hindamisel on lähtutud määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud olulise panuse, püsiva kahju vältimise ning miinimumkaitsemeetmete kriteeriumitest. Uute hoonete ehitamisel ja renoveerimisel tõendatakse vastavust energiatõhu- suse miinimumnõuetele, näiteks vastavalt energiaklasside nõuetele ja hoone keskkonnamõju hindamisele. Kõigi tegevus- tega kaasneb ülevaatus, et need ei kahjustaks olulisel määral muid keskkonnaeesmärke (nt saastuse vältimine ja kontroll). TKM Grupp jälgib kõigis oma tegevustes ELi taksonoomiamääruse miinimumnõuete täitmist, et tagada inimõiguste, tööõi- guste ja ettevõtte vastutusega seotud rahvusvaheliste standardite järgimine. See hõlmab ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted ning ILO (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni) põhikonventsiooni. TKM Grupp rakendab neid põhimõtteid läbi Hea Äritava, tagades oma tegevuste vastavuse kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele. Grupi taksonoomiamäärusele vastav müügitulu, kapitalikulud ja tegevuskulud on jaotatud selgelt erinevatele majanduste- gevustele, et vältida topelt arvestust. Tegevuste müügitulu, kapitalikulud ja tegevuskulud on esitatud ja jaotatud nende panuse alusel keskkonnaeesmärgi saavutamisse. TKM Grupp tugineb aruandeperioodil kättesaadavatele andmetele ja kasutab vajadusel konservatiivset lähenemist, et vältida ebatäpset klassiﬁtseerimist. Kliimariskide hindamine on tehtud vastavalt kestlikkusaruandluse standardi ja Euroopa Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 nõuetele. Kliimariskide hindamisel on arvestatud taksonoomiamääruses käsitletud tegevusi. Kliimariskide metoodika ja tulemused on konsolideeritud kestlikkusaruandes lk 50. Uute hoonete ehitamisel ja suurte renoveerimiste puhul, mis vastavad taksonoomiamäärusele, on lisaks tellitud kliimariskide hindamine väliselt konsultandilt. Grupil ei ole kliimamuutustega kohanemise kava, mistõttu ei ole Grupi ühtegi tegevust loetud kliimamuutustega kohane- mise seisukohast taksonoomiamääruses käsitletuks. Kõik käsitletud tegevused on seotud kliimamuutuste leevendamise ja ringmajanduse eesmärgiga. Grupi tegevused, mis on käsitletud taksonoomiamääruses  Elektrienergia tootmine päikese fotogalvaanilise tehnoloogia abil (CCM 4.1) TKM Grupil on kolm päikeseparki, kus toodetud elektrienergiat kasutatakse valdavalt Grupi hoonete omatarbeks. Elektri- võrku suunatav ülejääk müüakse ning käive tekib võrku müüdud elektrienergiast.  Elektriliste soojuspumpade paigaldamine ja käitamine (CCM 4.16) Antud tegevus ei ole kooskõlas kliimamuutuste leevendamise „olulise panuse“ tehniliste kriteeriumitega, mistõttu ei ole hinnatud vastavust „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumitele. 2025. aastal antud tegevust ei toimunud.  Vedu mootorratastega, sõiduautodega ja väikeste tarbesõidukitega (CCM 6.5) Antud tegevus ei ole kooskõlas kliimamuutuste leevendamise „olulise panuse“ tehniliste kriteeriumitega, mistõttu ei ole hinnatud vastavust „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumitele.  Uute hoonete ehitamine (CCM 7.1, CE 3.1) Grupi kinnisvarasegmendis valminud logistikakeskus, keretööde maja Eestis ja autosalong Leedus, on ehitatud vastavalt taksonoomiamääruse tehnilistele sõelkriteeriumitele, seega kõik seotud kapitalikulud loetakse vastavaks taksonoomia- määrusele. Kõik kolm hoonet projekteeriti vastavalt kliimamuutuste leevandamise tehnilistele kriteeriumitele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumitele. Ringmajanduse eesmärgi olulise panuse kriteeriumitega kooskõla hindamiseks va- jalike andmete puudumise tõttu loetakse see tegevus ringmajanduse eesmärgi all käsitletuks, kuid mitte kooskõlas ole- vaks. Kliimamuutuste leevendamise tehnilistele kriteeriumitele vastavuse hindamist teostas väline konsultant ning ana- lüüs sisaldas ka kliimariskide hindamist. Projekti haavatavust analüüsiti kui seotud kliimategurite olulisuse ja projekti kok- kupuute kombinatsiooni (olulisus × kokkupuude = haavatavus). Kokkuvõtlikud tulemused näitasid, et hoonete puhul ei esine kõrge taseme kliimamuutustest tulenevaid haavatavustegureid.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 45 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne  Olemasolevate hoonete renoveerimine (CCM 7.2, CE 3.2) 2024. aastal alustati Pirita, Peetri, Keila ja Laulasmaa Selveri rekonstrueerimist, mis jätkus 2025. aastal. Tegevus vastab taksonoomiamääruse tehnilistele sõelkriteeriumitele ning seotud kapitalikulud loetakse vastavaks taksonoomiamääru- sega. Tehnilistele kriteeriumitele vastavuse hindamist teostas väline konsultant ning analüüs sisaldas ka kliimariskide hindamist. Vastavust tehnilistele kriteeriumitele hinnati valdkonnas kliimamuutuste leevendamine. Iga tehnilise kriteeriumi puhul esitab Grupp tõendi kriteeriumi täitmise kohta, osaliselt on tõendeid võimalik esitada alles töö käigus või selle lõp- pedes. Hoonetes, kus teostati suuri renoveerimisi, kuid kus „olulise panuse“ tehnilist kriteeriumi ei täidetud, loeti käsitle- tuks, kuid mittevastavaks tegevuseks.  Energiatõhusust suurendavate elementide paigaldamine, hooldus ja remont (CCM 7.3) Grupis on paigaldatud energiatõhusust suurendavaid elemente nagu valgustuse uuendamine, CO 2-põhise külmaseadmed, ventilaatorid, seinapaneelid, rull-uksed, uuendatud küttetorustik ning vahetatud õhksoojuskardinad jm. Kuigi Grupp eeldab, et kõik Euroopa Liidus müüdavad tooted vastavad Euroopa Liidu kehtivatele regulatsioonidele, ei ole Grupil registrit, kuhu on kantud iga toote tehnilised andmed, tõendamaks saastusega seotud „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumi täitmist, mistõttu loetakse tegevus taksonoomiamäärusele mittevastavaks.  Hoonete energiatõhususe mõõtmiseks, reguleerimiseks ja kontrollimiseks kasutatavate vahendite ja seadmete paigaldamine, hooldus ja remont (CCM 7.5) Grupis on mh paigaldatud soojussõlme juhtautomaatika, hoonesiseseid elektri-, vee- ja gaasiarvesteid, hoone automaatika kaugjuhtimise server koos tarkvaraga, vahetatud soojusvaheteid ning paigaldatud ribakardinaid. Tegevus on kooskõlas taksonoomiamääruse tehniliste kriteeriumitega, mis puudutavad kliimamuutuste leevendamist ja kliimamuutustega ko- hanemist. Tehniliste kriteeriumite puhul tagatakse vastavus, kui paigaldatud seade on tehnilistes kriteeriumites loetletud, kliimariskide hindamine on tehtud arvestades kliimamuutuste mõju TKM Grupi hoonetele. 2025. aastal tehtud suuremad investeeringud tehti uutes hoonetes ning need kulud on kirjas uute hoonete ehitamine tegevuse all.  Taastuvenergiaseadmete paigaldamine, hooldus ja remont (CCM 7.6) TKM Grupil on neli päikeseparki. Taksonoomiamääruses käsitletud tegevus hõlmab päikesepaneelide süsteemide ja nen- dega seotud tehniliste seadmete paigaldamist, remonti või hooldust. Paigaldamine on päikesepaneelide ja nende abisead- mete (nt inverterid, kaabeldus, kinnitussüsteemid) füüsiline paigaldamine Grupi hoonetele. Regulaarsed hooldustoimingud tagavad süsteemi tõhusa ja ohutu töö, see hõlmab puhastamist, diagnostikat, tarkvarauuendusi või seadmete seisukorra kontrollimist. Remont on vigaste või riknenud osade parandamine või väljavahetamine, et tagada süsteemi jätkuv töö. Kliimamuutuste leevendamise tehnilised kriteeriumid on täidetud kuna Grupp paigaldab, hooldab või remondib päikese- parki ja on läbi viinud kliimariskide hindamise. 2025. aastal tehtud kulud jäid alla 2024. aastal tehtud kuludele kuna ole- masolevad päikesepargid on uued ning uusi ei rajatud.  Hoonete omandamine ja omandiõigus (CCM 7.7) TKM Grupp omab mitmeid kinnisvarasid nii Eestis kui ka Lätis. 2025. aasta jooksul uusi hooneid ei omandatud, küll aga toimus kinnisvaraalane tegevus olemasolevate hoonetega, eelkõige nende väljarentimisega. TKM Grupile kuuluv logisti- kakeskus, keretööde maja Eestis ja autosalong Leedus vastavad kliimamuutuste leevendamise „olulise panuse“ tehnilis- tele kriteeriumitele ning „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumitele. Logistikakeskust renditakse välja grupivälisele ettevõttele, teist kahte hoonet kasutavad Grupi ettevõtted. Taustteave Müügitulu TKM Grupp määrab käibega seotud peamise tulemusnäitaja lugeja osakaalu, lähtudes taksonoomiamäärusega kooskõlas olevatest tegevustest, nagu hoonete rent või muud kinnisvaraga seotud tulud. Aruandeperioodil taksonoomia-alane käive moodustab 1% Grupi kogukäibest. TKM Grupp ei kajasta taksonoomiamäärusega seotud sisetarbimise summasid. Kapitalikulud Kapitalikulud on seotud kinnisvara arendamise ja renoveerimise projektidega. Näiteks keretööde maja ja Leedu autosa- longi investeeringud, mis on taksonoomiamäärusega kooskõlas, moodustavad olulise osa kapitalikuludest. TKM Grupp ei kajasta aruandeperioodil äriühendustest tulenevaid lisandusi taksonoomiamäärusega seotud kapitalikuludes. Grupi ees- märk on viia kõik suuremad kinnisvarainvesteeringud taksonoomiamääruse nõuetega kooskõlla. Tegevuskulud Tegevuskuludega seotud taksonoomia-alane tegevus hõlmab peamiselt hoonete hooldust ja tehnosüsteemide uuenda- mist, kuid nende osakaal on marginaalne ja kulusid lugejas ei kajastata. Tegevuskulud kokku ei ühti konsolideeritud raa- matupidamisaruandega, kuna tegevuskulud taksonoomiamääruse mõistes ei ole samad, mis raamatupidamisaruandes.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 46 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Rida Tuumaenergiaga seotud tegevus 1. Ettevõtja tegeleb tuumaprotsessidest minimaalsete kütusetsükli jäätmetega energiat tootvate uuen- duslike elektritootmisrajatiste uurimise, arendamise, tutvustamise ja kasutuselevõtmisega, rahastab neid või on nendega seotud. EI 2. Ettevõtja tegeleb parimat võimalikku tehnoloogiat kasutades uute tuumaseadmete ehitamise ja ohutu käitamisega elektri tootmiseks või soojusenergia töötlemiseks, sealhulgas kaugkütteks või sellisteks tööstuslikeks protsessideks nagu vesiniku tootmine, ning nende ohutuse suurendamisega, rahastab neid või on nendega seotud. EI 3. Ettevõtja tegeleb selliste olemasolevate tuumaseadmete ohutu käitamisega, mis toodavad elektrit või töötlevad soojusenergiat, sealhulgas kaugkütteks või sellisteks tööstuslike protsessideks nagu tuumaenergiast vesiniku tootmine, ning nende ohutuse suurendamisega, rahastab neid või on nen- dega seotud. EI Maagaasiga seotud tegevus 4. Ettevõtja tegeleb fossiilsetest gaaskütustest elektri tootmise rajatiste ehitamise või käitamisega, ra- hastab neid või on nendega seotud. EI 5. Ettevõtja tegeleb fossiilseid gaaskütuseid kasutavate soojus-/jahutus- ja elektrienergia koostoot- mise rajatiste ehitamise, taastamise ja käitamisega, rahastab neid või on nendega seotud. EI 6. Ettevõtja tegeleb fossiilsetest gaaskütustest soojus-/jahutusenergiat tootvate rajatiste ehitamise, taastamise ja käitamisega, rahastab neid või on nendega seotud. EI Käibe osakaal/kogukäive Kapitalikulude osakaal/kapitalikulud kokku Tegevuskulude osakaal/tegevus- kulud kokku Taksonoo- miaga koos- kõlas, ees- märkide kaupa Taksonoo- mias käsit- letud, ees- märkide kaupa Taksonoo- miaga kooskõ- las, eesmär- kide kaupa Taksonoo- mias käsitle- tud, eesmär- kide kaupa Taksonoo- miaga kooskõlas, eesmärkide kaupa Taksonoo- mias käsitle- tud, eesmär- kide kaupa CCM 0% 1% CCM 60% 6% CCM 0% 0% CCA - - CCA - - CCA - - WTR - - WTR - - WTR - - CE - - CE - - CE - - PPC - - PPC - - PPC - - BIO - - BIO - - BIO - -
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 47 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne B. Taksonoomias käsitlemata tegevuste käive 2024. aastal oli 937 257 tuh eurot ja käive kokku 944 568 tuh eurot. Majandusaasta 2025 Majandustegevus (1) Kood (2) Käive (3) Käibe osakaal, aasta 2025 (4) Kliimamuutuste leevendamine (5) Kliimamuutustega kohanemine (6) Vesi (7) Saastus(8) Ringmajandus(9) Elurikkus (10) Kliimamuutuste leevendamine (11) Kliimamuutustega kohanemine (12) Vesi (13) Saastus(14) Ringmajandus(15) Elurikkus(16) Minimaalsed kaitsemeetmed(17) Taksonoomiaga kooskõlas olevate (A.1) või taksonoomias käsitletute (A.2) käibe osakaal, aasta 2024 (18) Kategooria (toetav tegevus) (19) Kategooria (ülemineku-tegevus) (20) TUH EUR % JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle -mata JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI % E T Elektrienergia tootmine päikese fotogalvaanilise tehnoloogia abil CCM 4.1 1 0% JAH Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% E Hoonete omandamine ja omandiõigus CCM 7.7 1 934 0% JAH Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% 1935 0% % % % % % % JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% Millest toetav tegevus 1 0% - - - - - - JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH - E Millest üleminekutegevus - - - - - - - - - - T Hoonete omandamine ja omandiõigus CCM 7.7 5 747 1% Käsit- letud Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata Käsitle -mata 1% 5 747 1% 1% - - - - - 1% 7 682 1% 1% - - - - - 7 311 911 966 99% 919 648 100% B. TAKSONOOMIAS KÄSITLEMATA TEGEVUS Taksonoomias käsitlemata tegevuse käive KOKKU 2025 Olulise panuse kriteeriumid Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästliku tegevuse (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas) (A.2) käive A. Taksonoomias käsitletud tegevuse käive (A.1 + A.2) Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid A.1. Keskkonnasäästlik tegevus (mis on taksonoomiaga Keskkonnasäästlike tegevuste (mis on taksonoomiaga kooskõlas) (A.1) käive A. TAKSONOOMIAS KÄSITLETUD TEGEVUS A.2 Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästlik tegevus (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas)
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 48 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne B. Taksonoomias käsitlemata tegevuse kapitalikulud 2024. aastal olid 13 333 tuh eurot ja kapitalikulud kokku 36 573 tuh eurot. Majandusaasta 2025 Majandustegevus (1) Kood (2) Kapitalikulud (3) Kapitalikulude osakaal, aasta 2025 (4) Kliimamuutuste leevendamine (5) Kliimamuutustega kohanemine (6) Vesi (7) Saastus(8) Ringmajandus(9) Elurikkus (10) Kliimamuutuste leevendamine (11) Kliimamuutustega kohanemine (12) Vesi (13) Saastus(14) Ringmajandus(15) Elurikkus(16) Minimaalsed kaitsemeetmed(17) Taksonoomiaga kooskõlas olevate (A.1) või taksonoomias käsitletute (A.2) kapitalikulude osakaal, aasta 2024 (18) Kategooria (toetav tegevus) (19) Kategooria (ülemineku-tegevus) (20) TUH EUR % JAH; EI; Käsitle -mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI % E T Uute hoonete ehitamine CCM 7.1 12 270 51% JAH Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata EI Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 52% Olemasolevate hoonete renoveerimine CCM 7.2 2 096 9% JAH Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata EI Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% T Hoonete energiatõhususe mõõtmiseks, reguleerimiseks ja kontrollimiseks kasutatavate vahendite ja seadmete paigaldamine, hooldus ja remont CCM 7.5 0 0% JAH Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata EI Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% E Taastuvenergiaseadmete paigaldamine, hooldus ja remont CCM 7.6 0 0% JAH Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata EI Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% E 14 366 60% 60% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 52% 0 0% 0% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% E 2 096 9% 9% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% T Elektriliste soojuspumpade paigaldamine ja käitamine CCM 4.16 0 0% Käsitlet ud Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata 0% Vedu mootorratastega, sõiduautodega ja väikeste tarbesõidukitega CCM 6.5 959 4% Käsitlet ud Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata 1% T Olemasolevate hoonete renoveerimine CCM 7.2 16 0% Käsitlet ud Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata 9% T Energiatõhusust suurendavate elementide paigaldamine, hooldus ja remont CCM 7.3 351 1% Käsitlet ud Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata 1% T 1 326 6% 6% - - - - - 11% 15 692 66% 66% % % % % % 23 240 8 352 35% 24 044 100% KOKKU 2025 Olulise panuse kriteeriumid himõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteerium Keskkonnasäästlike tegevuste (mis on taksonoomiaga kooskõlas) (A.1) kapitalikulud Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästliku tegevuse (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas) (A.2) kapitalikulud A. Taksonoomias käsitletud tegevuse kapitalikulud (A.1 + A.2) B. TAKSONOOMIAS KÄSITLEMATA TEGEVUS Taksonoomias käsitlemata tegevuse kapitalikulud A.1. Keskkonnasäästlik tegevus (mis on taksonoomiaga kooskõlas) A. TAKSONOOMIAS KÄSITLETUD TEGEVUS A.2 Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästlik tegevus (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas) Millest toetav tegevus Millest üleminekutegevus
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 49 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne *Aruandeperioodil tehti tegevuskulude jaotuses oluline metoodiline täpsustus, mille käigus korrigeeriti kogutegevuskulude arvestust ning eemaldati eelnevalt sisse arvestatud tegevuskulud, mis ei vastanud taksonoomiamääruse deﬁnitsioonile. B. Taksonoomias käsitlemata tegevuskulud 2024. aastal olid 15 250 tuh eurot ja tegevuskulud kokku 17 236 tuh eurot. Majandusaasta 2025 Majandustegevus (1) Kood (2) Tegevuskulud (3) Tegevuskulude osakaal, aasta 2025 (4) Kliimamuutuste leevendamine (5) Kliimamuutustega kohanemine (6) Vesi (7) Saastus(8) Ringmajandus(9) Elurikkus (10) Kliimamuutuste leevendamine (11) Kliimamuutustega kohanemine (12) Vesi (13) Saastus(14) Ringmajandus(15) Elurikkus(16) Minimaalsed kaitsemeetmed(17) Taksonoomiaga kooskõlas olevate (A.1) või taksonoomias käsitletute (A.2) tegevuskulude osakaal, aasta 2024 (18) Kategooria (toetav tegevus) (19) Kategooria (ülemineku-tegevus) (20) TUH EUR % JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH; EI; Käsitle- mata JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI JAH/ EI % E T 0 0% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% 0 0% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% E 0 0% Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata Käsitle- mata JAH JAH JAH JAH JAH JAH JAH 0% T Käsit- letud; Käsitle- mata Käsit- letud; Käsitle- mata Käsit- letud; Käsitle- mata Käsit- letud; Käsitle- mata Käsit- letud; Käsitle- mata Käsit- letud; Käsitle- mata 0 0% - - - - - - 0% 0 0% - - - - - - 1 986 18 122 100% 18 122* 100% A.2 Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästlik tegevus (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas) KOKKU 2025 Olulise panuse kriteeriumid Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid Keskkonnasäästlike tegevuste (mis on taksonoomiaga kooskõlas) (A.1) tegevuskulud Taksonoomias käsitletud, kuid mitte keskkonnasäästliku tegevuse (mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas) (A.2) tegevuskulud A. Taksonoomias käsitletud tegevuse tegevuskulud (A.1 + A.2) B. TAKSONOOMIAS KÄSITLEMATA TEGEVUS Taksonoomias käsitlemata tegevuse tegevuskulud A. TAKSONOOMIAS KÄSITLETUD TEGEVUS A.1. Keskkonnasäästlik tegevus (mis on taksonoomiaga kooskõlas) Millest toetav tegevus Millest üleminekutegevus
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 50 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne ESRS E1 Kliimamuutus Üleminekukava kliimamuutuste leevendamiseks Kliimamuutustest tingitud negatiivsete mõjude maandamiseks ja kliimamuutuste leevendamiseks on Grupil kestliku arengu strateegia 2030, mis toetab Grupi üleminekut kliimaneutraalsele majandusele. Strateegiat arvestatakse nii ﬁnant- sotsuste kui ka oluliste strateegiliste otsuste tegemisel. Grupi suurima käibe osakaaluga segment tegeleb jaekaubandu- sega. Sellele tegevusvaldkonnale ei ole püstitatud teaduspõhiseid eesmärke (Science Based Targets, SBT), mille põhjal teha üleminekukava kooskõlas eesmärgiga piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ni. Eestis on loomisel kliimakindla ma- janduse seadus, mille jõustumisel arvestab TKM Grupp seaduses ettenähtud heitkoguste vähendamise eesmärke ning vajadusel täiendab Grupi kestliku arengu strateegiat. Grupp töötas 2025. aastal välja keskkonnapoliitika esmase versiooni, mis kohaldub kõikidele tütarettevõtetele. Poliitika jõustub pärast juhatuse kinnitamist, mis on planeeritud 2026. aastasse. Olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seosed strateegia ja ärimudeliga Grupile olulised mõjud, riskid ja võimalused, mis on seotud kliimamuutustega: ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused E1 Kliima- muutus Taastuvener- giale või madala emissiooniga energiale ülemi- nek. Emissioonide teket põhjustab tehnoloogiliste lahenduste pi- dev kasutamine, mis nõuab suures koguses elektrienergiat. Mõju süvendavad fossiilkütuste kasutamine, jahutussüsteemide lekked, hoonete kehv energiatõ- husus ning vananenud ja res- sursimahukad tehnoloogiad. Energiahinna tõusust tingi- tud kasumi- risk. Arendada koostööd tar- neahela partneritega mõ- jude vähendamiseks ja uute lahenduste loomiseks. Vastata temperatuuri tõu- sust ja kliimamuutustest tulenevale uuele nõudlusele toodete ja teenuste järele. Kaasata ﬁnantsvahendeid soodsamatel tingimustel. Rajada elektriautode laadi- misjaamu Selverite juurde. Positiivse mõjuna toob Grupp esile oma tegevused kliimamuutuste leevendamisel, mis toetavad ettevõtte pikaajalist vas- tupidavust ja äritegevuse jätkusuutlikkust. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine aitab Grupil säilitada konkurentsivõimet ning panustab stabiilsema majanduskeskkonna kujundamisse. TKM Grupp kasutab kõigil Grupile kuu- luvatel pindadel madala emissiooniga elektrit ning investeerib taastuvenergia tootmisse, sealhulgas päikeseparkide raja- misse. Grupi tegevusega kaasnevad ka negatiivsed mõjud. Fossiilkütuste kasutamine Selveri kullerautodes tekitab otseseid kas- vuhoonegaaside heitkoguseid. Märkimisväärne mõju on seotud hoonete suure energiatarbimisega. Jaekaubanduspin- dade energiatõhusus sõltub suures osas rendileandjatest, mistõttu on energiatõhususe parandamise võimalused piiratud. Energiakasutust suurendavad eelkõige jahutussüsteemid, mille võimalikud lekked põhjustavad täiendavaid emissioone. Madala energiatõhususega hoonete puhul võib tulevikus suureneda risk, et nende väljaüürimine või müük muutub keeruli- semaks, mis kasvatab kinnisvarasegmendi riskipositsiooni. Energiahinna kõikumine ja võimalik pikaajaline tõus kujutab Grupile olulist ﬁnantsriski. Tegevuskulude kasv võib avaldada negatiivset mõju kasumlikkusele ning piirata investeerimisvõimekust. Risk on eriti oluline jaekaubanduses, kus energia- tarbimine on suur ning võimalused kulude tõusu müügihindadesse edasi kanda on piiratud. Grupi peamised võimalused seisnevad koostöö süvendamises tarneahela partneritega, et vähendada keskkonnamõjusid ja arendada innovaatilisi lahendusi. Samuti nähakse võimalust vastata temperatuuri tõusust ja tarbijakäitumise muutus- test tulenevale uuele nõudlusele toodete ja teenuste järele. Täiendavaid võimalusi pakub soodsamate ﬁnantseerimistingi- muste kaasamine, eelkõige juhul, kui investeeringud vastavad EL taksonoomiamääruse sõelkriteeriumitele, ning elektriau- tode laadimistaristu rajamine Selveri kaupluste juurde, mis toetab nii klientide ootusi kui ka Grupi kestlikkuse eesmärke. Taksonoomiamääruse aruandes (lk 43), on välja toodud kliimamuutuste leevendamisega seotud kinnisvaralased kapitali- kulud, sõidukite ja taastuvenergiaseadmetega seotud kapitalikulud. Oluliste mõjude, riskide ja võimaluste kindlakstegemise ja hindamise protsessi kirjeldus Kliimaga seotud oluliste mõjude, riskide ja võimaluste hindamiseks kasutas Grupp TCFD kliimariskide raamistikku.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 51 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kliimamuutused mõjutavad Gruppi kahel moel:  füüsilised muutused: tormid, üleujutused, tõusev keskmine temperatuur, sademete suurenemine, jt kliimaga seo- tud muutused;  kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga seotud muutused: regulatsioonid, huvide muutused, väärtuste muutused, vajaduste muutused, raporteerimiskohustused jm. Analüüs tehti nii tütarettevõtetes kui ka emaettevõtte tasandil. Käesolevas aruandes kajastatakse konsolideeritud tule- musi. Füüsilisi riske hinnati eelkõige Eesti, Läti ja Leedu kontekstis. Analüüsis kasutati IPCC WGI Interactive Atlas andmeid, Copernicuse Climate Pulse andmeid ja raportit Eesti tuleviku kliimastsenaariumid aastani 2100. Kuid mõju hinnati ka laie- malt tegurites, mida tunnetatakse tarneahelates ja teatud kaubakategooriates. Üleminekuriske hinnati nii Baltikumi kui ka EL kontekstis, eelkõige arvestades EL kliimaneutraalsele majandusele ülemineku plaani aastaks 2050. Grupile olulise mõ- juga riskideks on loetud riskid, mille rahaline kahju ühe aasta jooksul on vähemalt 100 000 eurot. Pikemas perspektiivis võib rahaline mõju suureneda, kui stsenaariumi tõenäosus suureneb, mistõttu kajastame ka madalama kahjuga riske. Stsenaariumid:  1,5˚C ehk varajane üleminek (IPCC RCP 1.9), järkjärguline kiire üleminek kliimaneutraalsele majandusele, mille tulemusel globaalne keskmine temperatuuri tõus jääb 1,5˚C piiresse (aastaks 2100).  Kuni 2˚C ehk järkjärguline aeglane üleminek (IPCC 2.6) kliimaneutraalsele majandusele, mille tulemusel glo- baalne keskmine temperatuuri tõus jääb 2˚C piiresse (aastaks 2100).  2˚C – 4,3˚C ehk üleminekut kliimaneutraalsele majandusele ei toimu (IPCC, RCP 8.5), toimub kiire globaalne soojenemine, mille tulemusel keskmine temperatuur kasvab suuresti üle 2˚C ja võib jõuda isegi 4.3˚C kraadise soojenemiseni (aastaks 2100). Tõenäoline kahju aasta jooksul (eur) Ajaline periood (riski võimalus ja realiseeru- mine) Stsenaariumid (tundlikkus, tõenäosus) 1 aasta 1-5 aas- tat 5+ aastat 1,5˚ C kuni 2˚C üle 2˚C Füüsilised riskid Komponentide/tooraine puudus, aeg- lane tarne 25 000 ──●──────────── ●● ●● ●●● Sisseostetavate kaupade kvaliteedi lan- gus 25 000 ─────────────●─ ● ●● ●●● Tormikahjustused, piiratud ligipääsud ja materiaalse vara kahjud 135 000 ──●──────────── ●● ●● ●●● Ebasobiv sisekliima tulenevalt ekst- reemsetest ilmastikuoludest ja selle mõju töötajatele, üürnikele 14 140 ───────●─────── ● ● ●● Tooraine kallinemine 60 000 ─────────────●─ ● ● ● Uute efektiivsete külmasüsteemide ka- sutamine mõjutab kaupluse sisekliimat 88 800 ──●──────────── ● ● ● Tõenäoline kahju aasta jooksul (eur) Ajaline periood (riski võimalus ja realiseeru- mine) Stsenaariumid (tundlikkus, tõenäosus) 1 aasta 1-5 aas- tat 5+ aas- tat 1,5˚C kuni 2˚C üle 2˚C Ülemine- kuriskid Huvirühmade ootuste muutused 178 777 ───────●─────── ● ●● ●●● Halduskoormuse kasv seoses ESG re- gulatsioonidega 50 000 ──●───── ● ●● ●●● Tootjatele kehtestatud kliimaalaste regulatsioonide mittetäitmine mõjutab tootmist (tootja vale strateegia) 20 000 ────────●────── ● ● ●● Lisamaksude kehtestamine 59 750 ─────────────●─ ●●● ●●● ●●● Kliimamuutustega seotud riskid kokku 656 467 ── riski võimaluse aeg ● võimalik riski realiseerumise hetk ● madal tõenäosus ●● keskmine kuni suur tõenäosus ●●● väga suur tõenäosus
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 52 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kliimamuutustega seotud võimalused Ajaline periood ( potentsiaalse võimaluse aeg ja realiseerumine) Stsenaariumid (tundlikkus, tõenäosus) 1 aasta 1-5 aastat 5+ aas- tat 1,5˚C kuni 2˚C üle 2˚C Ülemineku- võimalused Laadimisjaamade rajamine Selverite juurde ──●──────────── ●●● ●● ● Hoonete juhtimise automatiseeri- mine ───────●─────── ●●● ●●● ●● Tarbimismudelite muutustele lahen- duste pakkumine ─────────────●─ ●● ● ● Teadlikkuse tõstmine ──●──────────── ●● ●● ● Jäätmete ringmajanduse suurenda- mine ───────●── ●●● ●●● ●●● Elurikkuse säilitamisse panustamine ─────────────●─ ●● ● ● ── võimaluse aeg ● potentsiaalne võimaluse realiseerumise hetk ● madal tõenäosus ●● keskmine kuni suur tõenäosus ●●● väga suur tõenäosus Kliimariskide analüüs näitab, et nii füüsiliste kui ka üleminekuriskide mõju Grupi säilenõtkusele on nii lühikeses, keskmises kui ka pikaajalises perioodis madal. Eelkõige on see tingitud Grupi riskide maandamisest ning ennetavatest tegevustest. Võimalustest tulenevat ﬁnantsmõju ei kvantiﬁtseeritud, kuna selline avalikustamine ei vasta esitatud kasuliku teabe kvali- tatiivsetele omadustele. Kliimariskide ja -võimaluste analüüsi viiakse läbi iga aasta viimases kvartalis. Analüüsi käigus räägitakse läbi riskide en- netamiseks ja maandamiseks planeeritavad tegevused, hinnatakse eelneva aasta meetme efektiivsust. Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud poliitika, poliitikaga seotud meetmed, ressursid ja eesmärgid TKM Grupp on võtnud eesmärgiks saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt aastaks 2050. Seoses TKM Grupi otsese jalajäl- jega, suunatakse suurem osa kliimamuutuste leevendamisega seotud rahalisi vahendeid mõjuala 1 ja 2 vähendamisse. Kliimamuutuste leevendamise ja kohanemisega seotud tegevused ja eesmärgid on kirjeldatud TKM Grupi kestliku arengu strateegias 2030. Suure keskkonnamõjuga ettevõtted nagu Kaubamaja, Selver ja Kulinaaria jälgivad oma turule lastud ühekordse plasti ko- guseid, planeerivad meetmeid ühekordse plasti vähendamiseks ja suurendavad nii ümbertöödeldud kui ümbertöödeldava monomaterjalist koosneva pakendi osakaalu omamärgitoodete sortimendis. Kinnisvarateenuste osas on oluline muuta portfelli järjest energiaefektiivsemaks ja planeerida uusi hooneid kliimamuutus- tega arvestavalt. Olemasolevate hoonete puhul viiakse kõik suuremad rekonstrueerimised läbi vastavalt taksonoomia- määruse tingimustele. Samuti vastavad taksonoomiamäärusele võimalusel ka kõik uued hooned. Kaupluste rekonstrueerimisel võetakse kasutusele energiaefektiivsed tehnoloogiad ja madala emissiooniga külmaained. Autoärisid mõjutavad autotootjate otsused, mis omakorda on mõjutatud EL kliimaeesmärkidest ja turuolukorrast. Autode portfell on järjest enam liikumas sisepõlemismootoriga sõidukitelt elektriautodele. Suurimateks takistusteks kliimaneutraalsuse saavutamisel on madala emissiooniga alternatiivide puudus või kallidus ning tarneahela andmete madal kvaliteet. Pikemaajalisemaks eesmärgiks on Grupp seadnud oma jalajälje vähendamise kooskõlas Pariisi kliimaleppega ning ma- dala emissiooniga energia kasutamine toetab eesmärgi täitmist. KHG: meetod ja emissioonifaktorid 2025. aasta Grupi süsiniku jalajälje arvutamisel lähtuti rahvusvaheliselt tunnustatud ja enimkasutatud KHG mõõtmise standardist - The Greenhouse Gas Protocol Corporate Standard (edaspidi KHG protokoll). Standard hõlmab endas seitset Kyoto protokolliga sätestatud kasvuhoonegaasi, milleks on: süsihappegaas (CO 2), metaan (CH 4), dilämmastikoksiid (N 2 O), ﬂuorosüsivesiniku ühendid (HFC), perﬂuorosüsiniku ühendid (PCF), väävelheksaﬂuoriid (SF 6), lämmastiktriﬂuoriid (NF 3). GHG protokoll jaotab emissioonid kolme skoobi vahel: · Mõjuala 1: emissioonid lokaalsetest allikatest, mis tekivad energiatootmisest ja ettevõtetele kuuluvate transpor- divahendite kütuse kasutamisest. · Mõjuala 2: emissioonid, mis tekivad elektri- ja soojusenergia kasutamisel ning jahutamisel.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 53 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne · Mõjuala 3: kõik muud kaudsed emissioonid. KHG hindamisel kasutati ﬁnantskontrolli. Arvutusi ei ole kontrollinud kolmas osapool, peale kindlusandja (kest- likkusaruande audiitori). Grupi fookus on energiamahukate protsesside energiasäästmislahenduste väljatöötamisel ja rakendamisel ning oma te- gevusest tingitud otsese negatiivse mõju vähendamisel. Arvutustes kasutatakse mõjuala 1, 2 ja osaliselt mõjuala 3 hin- damiseks Eesti Kliimaministeeriumi KHG jalajälje arvutusmudelit 2025 (edaspidi mudel). Mudel on loodud kasutamiseks Eesti emissioonide arvutamiseks ja sisaldab Eesti elektri- ja soojustootmise emissioonifaktoreid, mis on täpsemad kui Euroopa keskmised. Läti ja Leedu puhul oleme kasutanud kas mudeli emissioonifaktoreid või võimalusel tarnijaspetsiiﬁ- list emissioonifaktorit. Mõjuala 3 puhul kasutatakse ka olulisi hinnanguid (lk 34). Biomassi põletamisel tekib mõjuala 2 soojusenergia tootmisel 5 210t biogeenset CO₂-te (2024: 3 054t). Kus kasutatakse turupõhist hindamist, seal arvestatakse emissioonide arvutamisel Elering 2024 andmeid elektrienergia kohta selle elektrienergia puhul, mille kohta muidu kasutatakse null-heite emissioonifaktorit (tuuma-ja taastuvenergia, mis on ostetud sertiﬁkaatidega). Leedu soojusenergia tarbimine moodustas Grupi tarbimisest 1%, mistõttu kasutati seal mudeli emisioonifaktorit kuna see ei muuda Grupi tulemust oluliselt. Kõik emissioonifaktorid on 31.12.2025 seisuga pa- rim olemasolev informatsioon, mis on avalikult kättesaadav. Mõjuala ja allikas Emissioonifaktori allikas Mõjuala 1 kõik hajusheitmed (Eesti, Läti) IPCC AR5 Mõjuala 1 sõidukikütused (Eesti, Läti, Leedu) KHG inventuuri aruanne 2024 Mõjuala 1 kateldes kasutatud kütused (Eesti, Läti) KHG inventuuri aruanne 2024 Mõjuala 2 ostetud elektrienergia, võrguelekter (Eesti) Elering, elektrienergia segajäägi eriheide 2024 Mõjuala 2 ostetud elektrienergia, taastuvenergia (Eesti) CoM 2017 Mõjuala 2 ostetud elektrienergia, tuumaenergia (Eesti) JEC WTT v5 Mõjuala 2 ostetud elektrienergia, võrguelekter (Läti, Leedu) AIB 2024 Mõjuala 2 ostetud soojusenergia (Eesti) Utilitas Tallinn, 2024. Utilitas Eesti 2024 Mõjuala 2 ostetud soojusenergia (Eesti) Gren Tartu, 2024. Gren Eesti, 2024 Mõjuala 2 ostetud soojusenergia (Eesti, Leedu) KHG inventuuri aruanne 2024, Eesti keskmine Mõjuala 2 ostetud soojusenergia (Läti) Latvenergo, 2023 Mõjuala 3 Ostetud kaubad ja teenused arvutamisel lähtuti tegevusvaldkonna kulupõhistest emissioonifaktoritest. Mõjuala 3 Kapitalikaupade alla kuuluvate uute hoonete elukaare emissioonide arvutamiseks kasutati OneClick LCA töö- riista. Kapitalikulude puhul kasutati Climatiq kulupõhist emissioonifaktorit. Mõjuala 3 Kütuse ja energiaga seotud tegevus (mis ei kuulu mõjualasse 1 või 2) emissioonide arvutamiseks kasutati UK Government GHG Conversion Factors for Company Reporting 2025 aasta mudelit. Mõjuala 3 Transport ja turustus väärtusahela eelnevates etappides emissioonide arvutamisel kasutati kulupõhist emis- sioonifaktorit EXIOBASE 2019. Mõjuala 3 Ettevõtte tegevuse käigus tekkinud jäätmete puhul on väärtusahela osapoolt ehk jäätmekäitlejat kaasatud, et teada saada jäätmete lõppkäitlusviis, kuid emissioonifaktorid tulenevad mudelist. Jäätmete kogused on pärit jäätmekäit- lejate aruannetest ja osaliselt arvetelt. Jäätmed on ettevõtte tegevuse käigus tekkinud tava- ja ohtlikud jäätmed. Jäät- mete puhul arvestati ringlussevõetavate jäätmete (segapakend, klaas, puit, plast jm monomaterjalist pakend) puhul emis- sioonifaktoriks eeldatav jäätmete transportimisest tekkinud heide eeldusel, et jäätmeveoki kütusekulu 0,39 l/km, kogu- misringi pikkus keskmiselt 250 km, keskmine koorma kaal 9 t, raskeveoki (diisel) eriheitetegur - KHG inventuuri aruanne 2022. Ladestatavat ja põletatavate jäätmete puhul kasutati mudeli eriheitetegureid, mis põhineb TalTech, SEI 2019 tehtud hinnangul. Kõik emissioonifaktorid on 31.12.2025 seisuga parim olemasolev informatsioon, mis on avalikult kättesaadav. Mõjuala 3 Töötajate tööle- ja kojusõit on arvutatud kasutades Statistikaameti 2024. aasta liikuvusandmeid Eesti inimeste tööle- ja koju reisimine viiside ja distantside kohta. Mõjuala 3 Müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus andmed on turule lastud pakendite emissioonid. Arvutustel on kasutatud Plastics Europe 2013, BEIS 2024, Circular Ecology 2024 andmeid. Mõjuala 3 Väärtusahela järgnevate etappide rendivara emissioonideks on Grupi ettevõtete (Selver, Kia Auto, TKM Kinnis- vara, TKM Kinnisvara Tartu) edasi müüdud elektri- ja soojusenergia. Andmed on pärit rentnikele tehtud arvetelt.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 54 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Mõjuala ja allikas Emissioonifaktori allikas %, milles on kasuta- tud tarnija andmeid Mõjuala 3 ostetud kaubad ja teenused EPA 2022, EXIOBASE 2019 0% Mõjuala 3 kapitalikaubad One Click LCA tool, Climatiq 2024 0% Mõjuala 3 kütuse ja energiaga seotud tegevus (mis ei kuulu mõjualasse 1 või 2) UK Government GHG Conversion Fac- tors for Company Reporting 2025 0% Mõjuala 3 Transport ja turustus väärtusahela eel- nevates etappides EXIOBASE 2019 0% Mõjuala 3 tegevuse käigus tekkinud jäätmed Olelusringi hindamise mudel WAMPS; TalTech, SEI Tallinn 2019; arvestuslik sõiduringi heide 0% Mõjuala 3 Töötajate tööle- ja kojusõit KHG inventuuri aruanne 2024 0% Mõjuala 3 müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus Plastics Europe 2013, BEIS 2024, Circu- lar Ecology 2024 0% Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud elektrienergia, võrguelekter, Eesti) Elering 2024, elektrienergia segajäägi eriheide 2023 0% Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud elektrienergia, taastuvenergia, Eesti) CoM 2017 Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud elektrienergia, tuumaenergia, Eesti) JEC WTT v5 Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud soojusenergia, Eesti) Utilitas Tallinn, 2024. Utilitas Eesti 2024 0% Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud soojusenergia, Eesti) Gren Eesti, 2024 Mõjuala 3 väärtusahela järgnevate etappide rendi- vara (müüdud soojusenergia, Eesti) KHG inventuuri aruanne 2024, Eesti keskmine Energiatarbimine ja energiaallikate jaotus Esitatava energiatarbe arvutamisel on kohaldatud sama ulatust, mida KHG 1. ja 2. mõjuala heitmete arvutustes. TKM Grupi tütarettevõtted tegutsevad ESRSi mõistes järgmistes suure kliimamõjuga sektorites: hulgi- ja jaekaubandus, kinnisvara- alane tegevus ja töötlev tööstus. Suure kliimamõjuga sektorid on loetletud NACE jagudes A-H ja L (nagu on määratletud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/1288). Energiatarbimise ja energiaallikate jaotuse hindamisel kasutati KHG protokolli mõistes ﬁnantskontrolli. Arvutusi ei ole kontrollinud kolmas osapool, va kestlikkusaruande kindlusandja (kestlikkusaruande audiitor). Energiatarbimisega seotud eesmärgid ja tegevuskava on kirjeldatud TKM Grupi kestliku arengu strateegias 2030. Grupp on hinnanud energiakasutust ja seniste meetmete tõhusust läbi KHG hindamise ja vähendamise. Grupi energiatarbimine 2025 (MWh) 2024 (MWh) Fossiilsetest energiaallikatest toodetud energia kogutarbimine 53 568 60 642 sh kütusetarbimine: süsi ja söetooted 0 0 sh kütusetarbimine: toornafta ja naftasaadused 8 565 8 838 sh kütusetarbimine: maagaas 42 148 sh kütusetarbimine muudest fossiilsetest allikatest 0 0 sh fossiilsetest energiaallikatest toodetud ostetud või omandatud elektri-, soojus-, auru- või jahutusenergia tarbimine 44 961 51 655 Tuumaenergiaallikatest toodetud energia kogutarbimine 31 755 26 327 Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogutarbimine 23 729 16 373 sh kütusetarbimine taastuvatest energiaallikatest 172 336 sh taastuvatest allikatest toodetud ostetud või omandatud elektri-, auru-, soojus- ja jahutusenergia tarbimine 23 128 15 543
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 55 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupi energiatarbimine 2025 (MWh) 2024 (MWh) sh muuks kui kütuseks kasutatava oma toodetud taastuvenergia tarbimine 429 494 Energia kogutarbimine 109 053 103 342 Suure kliimamõjuga sektoritest tulenev energiatarbimine kokku 105 290 98 494 Grupi enda toodetud taastuvenergia 909 778 Energiamahukus netotulu alusel 2025 2024 Suure kliimamõjuga sektorite tegevustest saadav netotulu, mida kasutatakse ener- giamahukuse arvutamisel (tuh € ) 889 181 912 847 Sh netotulu (muu)* 889 181 912 847 Sh netotulu (ﬁnantsaruanded) 0 0 Suure kliimamõjuga sektorites toimuvatest tegevustest tulenev energiatarbimine kokku suure kliimamõjuga sektorite netotulu kohta (MWh/€) 0 0 *Hõlmab kõikide ettevõtete tegevust, va TKM Finants AS, TKM Grupp AS (emaettevõtte tegevus), Viking Security AS, kuna need ei ole suure kliimamõjuga sektorid. TKM Grupp ei osale süsinikuturul ega kasuta emissioonide vähendamiseks KHG kompenseerimist või sidumist. Mõjuala 1, 2 ja 3 koguheide ning KHG koguheide 2024. aastal tehti oluliste emissioonide analüüs, mida uuendati 2025. aastal ning saadi tulemuseks TKM Grupile olulised mõjuala 3 kategooriad:  Ostetud kaubad ja teenused  Kapitalikaubad  Kütuse ja energiaga seotud tegevus (mis ei kuulu mõjualasse 1 või 2)  Transport ja turustus väärtusahela eelnevates etappides  Tegevuse käigus tekkinud jäätmed  Töötajate tööle-koju sõit  Müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus  Väärtusahela järgnevate etappide rendivara Ebaolulisteks loeti järgmised kategooriad:  Ärireisid Ärireisid on sees kategoorias Ostetud kaubad ja teenused ning nende eraldi välja toomine oleks andmete dubleerimine.  Väärtusahela eelnevate etappide rendivara Grupi ettevõtetel on suur osa varadest kajastatud ettevõtte bilansis, mistõttu ei ole selles kategoorias suure mõjuga va- rasid.  Transport väärtusahela järgnevates etappides Selver kullerautod on kajastatud mõjuala 1 all ning teiste teenuste mõju on madal, nt e-poe tellimuste vedu.  Müüdud toodete töötlemine Grupp ei tegele tooraine või pooltoodete edasimüügiga, mistõttu ei ole müüdud toodete töötlemisel Grupi emissioonidele suurt mõju.  Müüdud toodete kasutamine Kuna Grupi põhitegevus on jaekaubandus, siis on müüdud toodete kasutamisest tekkiv mõju marginaalne.  Frantsiisid Grupil puudub antud kategoorias tegevus.  Investeeringud Grupi tütarettevõtete emissioonid on arvestatud Grupi emissioonide sisse. Grupp ei paku laene suurte heitkoguste teki- tajatele. Grupp ei tegele kinnisvara arendusega suurel skaalal. Võrreldes 2024. aastaga loeti 2025. aastal olulisteks kategooriateks töötajate tööle- ja kojusõit ja müüdud toodete käit- lemine olelusringi lõpus. Ebaoluliseks võrreldes 2024. aastaga loeti transport väärtusahela järgnevates etappides. Grupil puudub Rävala Parkla üle nii ﬁnants- kui tegevuskontroll, mistõttu ei kajastata ka konsolideeritud kestlikkusaruan- des Rävala Parkla AS andmeid, kus Grupp omab 50% osalust. Rävala Parkla energiatarbimine on võrreldav TKM Grupi kõige väiksemate ettevõtete tarbimisega, mistõttu ei ole selle väljajätmine suure mõjuga Grupi emissioonidele. Kapitalikaupades on kirjas suuremad investeeringud. Transport ja turustus väärtusahela eelnevates etappides sisaldab kõiki logistikakulusid. Töötajate tööle-koju sõidu puhul tugineti Statistikaameti andmetele, kuna tegu on Grupi otsesest
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 56 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne tegevusest tuleneva emissiooniga, siis loeti ka see oluliseks. Müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus sisaldab Grupi ettevõtete poolt turule lastud omamärgitoodete pakendeid, milleks on enamasti suure keskkonnamõjuga plast. Väärtu- sahela järgnevate etappide rendivara on mõju, mis on otseselt Grupi tegevus- ja ﬁnantskontrolli all. Lähtuvalt Grupi kestliku arengu strateegiast 2030 on baasaastaks 2018. Tagasivaatav Vahe-eesmärgid ja sihtaastad Baas- aasta (2018) Võrdlus- periood, 2024* 2025 % (2025/ 2024) 2026 2030 2050 Aastane eesmärk (%) / baas- aasta Mõjuala 1 KHG heide Mõjuala 1 KHG koguheide. Heide (CO ₂ ekvivalenttonnides) 11 600 13 052 10 119 -22% - -60% - - Mõjuala 1 KHG koguheite osakaal, mis on seotud heitkogustega kauplemise reguleeritud süsteemi- dega (%) - - - - - - - - Mõjuala 2 KHG heide Asukohapõhiselt mõõdetud mõ- juala 2 KHG koguheide (CO ₂ ekvi- valenttonnides) - 43 371 44 265 2% - - - - Turupõhiselt mõõdetud mõjuala 2 KHG koguheide (CO ₂ ekvivalent- tonnides) 83 200 26 071 24 280 -7% - -75% - - Mõjuala 3 KHG olulised heitkogused KHG kaudse (mõjuala 3) kogu- heite üldkogus (CO ₂ ekvivalentton- nides) - 337 839* 313 554 -7% - - - - 1. Ostetud kaubad ja teenused - 265 943* 267 512 1% - - - - 2. Kapitalikaubad - 61 011* 34 647 -43% - - - - 3. Kütuse ja energiaga seotud te- gevus (mis ei kuulu mõjua- lasse 1 või 2) - 4 260* 4 602 8% - - - - 4. Transport ja turustus väärtu- sahela eelnevates etappides - 320* 1 592 398% - - - - 5. Tegevuse käigus tekkinud jäät- med - 1 539 1 220 -21% - -7% - - 6. Ärireisid - - - - - - - - 7. Töötajate tööle- ja kojusõit - 3 323* 2 292 -31% - - - - 8. Väärtusahela eelnevate etap- pide rendivara - - - - - - - - 9. Transport väärtusahela järgne- vates etappides - - - - - - - - 10. Müüdud toodete töötlemine - - - - - - - - 11. Müüdud toodete kasutamine - - - - - - - - 12. Müüdud toodete käitlemine olelusringi lõpus - 171* 179 5% - - - - 13. Väärtusahela järgnevate etap- pide rendivara - 1 272 1 509 19% - - - - 14. Frantsiisid - - - - - - - - 15. Investeeringud - - - - - - - - KHG heide kokku KHG heide kokku (asukohapõhine) (CO ₂ ekvivalenttonnides) - 394 262* 367 938 -7% - - - - KHG heide kokku (turupõhine) (CO ₂ ekvivalenttonnides) - 376 962* 347 953 -8% - - - - * 2024 aasta mõjuala 3 emissioonid on korrigeeritud vastavalt uuele, 2025. aastal loodud metoodikale. Vt täpsemat sel- gitust peatükis “Võrdlusperioodi andmete korrigeerimine”, lk 33.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 57 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KHG heite mahukus netotulu alusel Võrdluspe- riood, 2024 2025 % 2025/2024 KHG koguheide (turupõhine) netotulu kohta (CO ₂ ekvivalenttonni/tuh €) 0,40* 0,38 -5% KHG koguheide (asukohapõhine) netotulu kohta (CO ₂ ekvivalent- tonni/tuh €) 0,42* 0,40 -4% Netotulu (tuh €)** 944 568 919 648 -3% *2024 aasta mõjuala 3 emissioonid on korrigeeritud vastavalt uuele, 2025. aastal loodud metoodikale. Vt täpsemat sel- gitust peatükis “Võrdlusperioodi andmete korrigeerimine”, lk 33. **Netotulu on leitav konsolideeritud raamatupidamise aastaruande peatükis „Konsolideeritud kasumi ja muu koondka- sumiaruanne“ lk 90. TKM Grupp ei kasuta enda tegevuses looduslikke CO 2 sidujaid ega rakenda muid tehnilisi lahendusi KHG sidumiseks atmosfäärist, väärtusahela eelnevatest ja järgnevatest etappidest puuduvad andmed vastavast tegevusest, mistõttu ei saa väita, et ka seal ei kasutata looduslikke CO ₂ sidujaid ega rakendata muid tehnilisi lahendusi. TKM Grupp ei osale reguleeritud heitkogustega kauplemise süsteemides ja ei kohalda ettevõttesiseseid süsinikuheite kavasid. Grupi mõjuala 1 märgatav keskkonnamõju tuleb Grupi kaubamajades ja kauplustes kasutatavatest jahutus- ja külmasüs- teemidest. Külmasüsteemidest tuleneva mõju vähendamiseks võetakse vanemate, freooniga töötavate seadmete ase- mel järk-järgult kasutusele uusi, CO 2-süsteemil põhinevaid jahutus- ja külmasüsteemide seadmeid. Lisaks tunduvalt väik- semale energiatarbimisele on nende seadmete kasutamine ka oluliselt väiksema riskiga väliskeskkonnale. Süsteemide vahetusel paigaldatakse klaasuksi- ja katteid kaupluste külmriiulitele, -lettidele ja –kirstudele, mis omakorda aitab veelgi enam suurendada energia kokkuhoidu. Edasised tegevused: · Sõidukipargi asendamine sõltub riiklikust tegevuskavast ja olemasolevatest alternatiividest. Grupp jälgib tehno- loogia arengut ja muudatusi transpordisektoris, mille põhjal otsustatakse, kas ja millisel kiirusel muudatusi teha. · Elektriautode laiem kasutamine ettevõtte sõidukitena. Eeldatav KHG vähenemine kuni 1%. · Selveri kullerite motiveerimine kütusesäästliku sõidustiili kasutamiseks (ökosõit). Eeldatav KHG vähenemine kuni 5%. · Selveri kaupluste külmasüsteemides F-gaaside asendamine CO 2-ga. Eeldatav KHG vähenemine 55%. Grupi mõjuala 2 puhul moodustavad ülekaaluka osa Grupi energiakasutusest kaubamajades ja Selveri kauplustes kasu- tatavad jahutussüsteemid ja tehnoloogilised külmasüsteemid (~50-60% kaupluse energiatarbimisest). Oluliseks võtme- kohaks säästlikumas energiatarbimises on energiasäästlik valgustuslahendus. Disainides kaubamajades ning kauplus- tes valgustuslahendusi võetakse arvesse nii ruumi, sisustuse, kui kauba asetust - eesmärgiga vähendada energiakulu, tagades siiski piisav vajalik valgustus kogu kaupluses. Tulenevalt eelnevast on juba saavutatud märkimisväärne energia- kulude kokkuhoid ja jätkatakse aktiivselt selle protsessiga ka järgnevatel aastatel. Muude energiaefektiivsuse meetmete hulgas on suur mõju kütte- ja ventilatsiooniseadmete automaatika seadistamisel ja operatiivsel juhtimisel läbi kaughal- dussüsteemide. Edasised tegevused: · Madala emissiooniga elektri osakaalu suurendamine. Eeldatav KHG vähenemine kuni 10%. · Grupi hoonete katustele rajatakse päikesepargid, mis vähendavad asukohapõhist KHG kuni 5%. · Kõik uued hooned ehitatakse vastavalt taksonoomiamäärusele, kui see on võimalik. · Järkjärguline hoonete rekonstrueerimine, kõik suuremad rekonstrueerimised tehakse võimalusel vastavalt takso- noomiamäärusele. Eeldatav asukohapõhine KHG vähenemine kuni 5%. · Uue tehnoloogia soetamisel eelistatakse madala energiatarbega tehnoloogiat. Eeldatav asukohapõhine KHG vä- henemine kuni 15%. Grupi mõjuala 3 olulise osa emissioonides moodustavad ostetud kaubad ja teenused (85%) ja kapitalikaubad (11%), kõik teised kategooriad moodustavad kokku alla 4%. Grupil ei ole ostetud kaupade ja teenuste ja kapitalikaupade emissioo- nide vähendamise eesmärki kuna fookus kuni aastani 2030 on otseste emissioonide vähendamisel. TKM Grupi põhilistest varadest ja toodetest tulenevad võimalikud tulevased KHG heitkogused, mis võivad vähendada KHG heite vähendamise eesmärkide saavutamist ja põhjustada üleminekuriski, on seotud Grupi hoonete energiatarbimisega, eelkõige soojusenergia puhul madala emissiooniga alternatiivide puudumisega. Grupi eesmärkide saavutamist võib sa- muti takistada madala emissiooniga kütuste ja elektrikaubikute kallim maksumus, mis takistab nende laialdasemat kasu- tuselevõttu. Grupi tegevuses on kaupade transport olulisel kohal ja seega on logistika puhul võimalus üleminekuriskiks. Grupp ei ole seadnud teaduspõhiseid KHG vähendamise eesmärke (SBTi), kuid peale 2030. aastat vaadatakse see vajadus üle. KHG hindamise meetod on kirjeldatud kestlikkusaruandluse KHG alapeatükis lk 52.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 58 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne ESRS E5 Ressursikasutus ja ringmajandus Oluliste mõjude, riskide ja võimaluste kindlakstegemise ja hindamise protsessi kirjeldus 2025. aasta hindamine näitas, et ressursikasutuse ja ringmajanduse teema käsitlus on muutunud varasemast tervikliku- maks ja strateegilisemaks. Fookus laienes üksikutelt pakendi- ja jäätmeteemadelt kogu ärimudelile ja väärtusahelale, hõlmates nii toodete ja materjalide ringlussevõetavust kui ka nendega seotud regulatiivseid ja ﬁnantsriske. Uues hinda- mises ei tuvastatud ringmajanduse teemal eraldi ärivõimalusi. Olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seosed strateegia ja ärimudeliga ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalu- sed E5 Ringma- jandus Kaubamaja ärimudel toe- tab aeglase moe (slow fashion) põhimõtteid, rõ- hutades kvaliteeti, ajatut disaini ja toodete pikaea- lisust, mitte kiiresti vahe- tuvaid moetrende. Ettevõtte tegevuses kasutatakse mitmeid tooteid ja pakendeid – sealhulgas ühe- kordsed plastid, toidukarbid, veopakendid, akud ja rehvid – mille taaskasutus või ümbertöötlemine ei ole hetkel tehniliselt või majanduslikult võimalik. See suuren- dab primaarsete ressursside kasutusvaja- dust, jäätmeteket ning mikroplasti sattu- mist keskkonda. Samuti tekivad tegevuse käigus ohtlikud jäätmed, mille käitlemine nõuab erilahendusi. Regulatsioo- nid panevad ettevõttele suurema ﬁ- nantskoor- muse seo- ses pakendi- tega. Ettevõte rakendab erine- vaid ringmajanduslahen- dusi, mis aitavad vähen- dada jäätmeteket ja es- mase toorme kasuta- mist. Positiivne mõju on Kaubamaja ärimudelil, mis toetab aeglase moe (slow fashion) põhimõtteid, rõhutades toodete kvali- teeti, ajatut disaini ja pikaealisust. Samuti rakendab Grupp ringmajanduslikke lahendusi, mille eesmärk on vähendada jäät- meteket ja esmase toorme kasutamist, sealhulgas üleminek korduskasutatavatele pakenditele ning komposiitmaterjali- dest pakendite asendamine monomaterjalidega, et lihtsustada nende ringlussevõttu. Negatiivne mõju väljendus turule lastud toodetes ja nende osades. Grupp on suur pakendite tarbija ja turule laskja, eriti suure mõjuga on supermarketite segmendi pakendid, mis moodustavad suure enamuse TKM Grupi turule lastud ühekord- sest plastist. Plast on väga oluline materjal toiduainetööstuses. Eritähelepanu on ühekordsel plastil kuna suur osa sellest ei jõua tagasi ringlusse ning tihtipeale leiab plast oma koha olmejäätmetes või halvemal juhul looduses, eriti haavatav on merekeskkond. Seetõttu on oluline arvestada juba pakendit disainides selle hilisemat käitlust ning vältida komposiitma- terjale, et pakendit saaks suunata ümbertöötlusele. Eestis on segaolmejäätmete ladestamine küll keelatud, kuid ka põle- tamine ei ole parim lahendus kuna ümbertöötlemisse suunamine aitab vähendada esmase toorme vajadust, samal ajal kui põletamine eemaldab väärtuslikku ressursi ringlusest. ELs on püstitatud jäätmete ringlussevõtu eesmärgid ((EL) 2018/851, (EL) 2018/852), mis mõjutavad ka Eestit ja siin asuvaid ettevõtteid, kes peavad panustama ringlusmäärade täitmisse. Lisaks tekivad Grupi tegevuse käigus ohtlikud jäätmed, mille käitlemine nõuab erilahendusi ning suurendab keskkonna- ja vastavusriske. Peamine risk tuleb regulatiivsetest nõuetest ja võimalikust ﬁnantskoormuse kasvust, mis on seotud pakendite, jäätmete ja materjalikasutuse piirangutega. Strateegilisel tasandil tähendab see vajadust arvestada ringlussevõetavuse ja toote elukaarega juba toodete ja pakendite kavandamise etapis, et maandada pikaajalisi regulatiivseid ja kuluriske ning tagada ärimudeli vastavus muutuvatele keskkonna- ja turuootustele. Ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud poliitika Grupp töötas 2025. aastal välja keskkonnapoliitika esmase versiooni, mis käsitleb teiseste (ringlusse võetud) ressurs- side kasutamist omamärgitoodete pakendites, ringmajanduse edendamist, jäätmete ringlussevõttu Poliitika jõustub pä- rast juhatuse kinnitamist, mis on planeeritud 2026. aastasse. Ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud meetmed ja ressursid Sekundaarse toorme (ringlussevõetud materjali) kasutusmäära on võimalik suurendada nii omamärgitoodete pakendites kui ka e-kaubanduses. Lisaks sekundaarse toorme kasutusele otsib jaekaubanduse segment toimivaid pakendite korduv- kasutus- ja ringlussüsteemide lahendusi, et aidata kaasa jäätmetekke vähendamisele väärtusahela järgnevates etappides. Lisategevused ringmajanduse edendamiseks: · Kaubamaja e-poe pehmendusega ümbrikud, niinimetatud mulliümbrikud, vahetati juba 2020. aastal ümber villajää- kidest tehtud ümbrikute vastu, mida on võimalik ringlusesse tagasi suunata. E-poes kasutatavad pappkarbid on disainilt minimalistlikud vähendamaks trükivärvi kasutamist. Lisaks võttis Kaubamaja e-pood kasutusele ka kor- duskasutatavad tekstiilijääkidest loodud karbid.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 59 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne · Koostöös Uuskasutuskeskusega on Kaubamajades avatud statsionaarsed kogumispunktid kasutatud riietele ja ja- latsitele. Reklaamikampaaniate käigus kasutatavaid materjale on annetatud taaskasutuseks lasteasutustele ja kä- sitööks erivajadustega inimestele. · Vältimaks ohtlike jäätmete sattumist loodusesse, on Grupi kaubamajadesse ja kauplustesse paigaldatud kogumis- konteinerid. See annab kliendile võimaluse vabaneda lihtsalt oma kasutatud akudest ja patareidest, kasutatud väi- keelektroonikast, paber-, klaas- ja plastikpakenditest. Kõikide toidukaupluste juurde on paigaldatud taaraautomaa- did, mis koguvad pandimärgiga joogipakendeid. · Kõik Partnerkaardi klientide ostud salvestatakse iseteenindussüsteemis, mis võimaldab klientidel loobuda pabert- šekkidest. Innovaatilise ja tulevikku vaatava Grupina on väga oluline minna üle lahendustele, mis on nii keskkonda kui ka tööprotsesse vähem koormavad. Paberivabad digitaalsed alternatiivid on Grupis saanud standardiks nii tu- runduses, logistikas kui makselahendustes. Grupi paberivaba missiooni raames võttis Selver kõigis kauplustes puu- ja juurviljalettides kasutusele elektroonilised hinnasildid. · Partner kinkekaarti on võimalik soetada ka digitaalsel kujul, niisamuti on digitaalsel kujul ka Partnerkaart. Partner- kaardi mobiilne rakendus lihtsustab füüsilisel kujul kaardist loobumist ja aitab kaasa PVC jäätmete tekke vähenda- misele. · Selveri kulleriga on võimalik kaupa tellida tagastatava pandikotiga. 2023. aastal viidi Torupilli Selveris läbi klientide lühiküsitlus, mille tulemusel selgus, et kliendid soovivad korduskasutusalternatiive kasutada nii keskkonnahoiu kui ka mugavuse tõttu, et kasutatud paber- ja kilekotid ei jääks kodudes sahtliruumi hõivama. · I.L.U. kauplustesse on võimalik tagasi viia sealt ostetud toodete tühje pakendeid. Laiem eesmärk on tekitada pa- kendite eraldi sorteerimise harjumust. Lisamotivatsiooni tekitamiseks on pakendi tagastamisel võimalik koguda Partnerkaardile boonuspunkte. Ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud eesmärgid Seoses Pakendiseaduse §5 lõikes 5 nimetatud meetmetega tuleb saavutada Pakendiseaduse § 3 lõike 7 punktides 3 ja 4 nimetatud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimise mõõdetav vähenemine 2026. aastaks, võrreldes kalendriaas- taga 2023. Pakendiseaduse § 5 lõike 7 kohaselt on pakendiettevõtjad kohustatud koostama tegevuskava tagamaks ühe- kordselt kasutatava plasttoodete tarbimise vähenemise. Kaubamaja eesmärgid 2026. aastaks: · Otsida võimalusi e-poodi pandipakendi süsteemi loomiseks. · Muuta Toidumaailmas õhukesed kilekotid tasuliseks, plaaniga vähendada kilekottide tarbimist 25% võrra. · Tõsta korduskasutatavate kottide ostumäära 10% võrra aastas. · Võtta kasutusele Toidumaailmas ringluspakendite süsteem (koos usaldusväärse partneriga, kes vastaks Põllu- majandus- ja Toiduameti eeskirjadele). · Leida lahendusi, et kõik meie pakendid oleksid ümbertöödeldavad ja neid saaks ringlusse suunata. · Suhelda veelgi enam oma klientidega keskkonnahoidlikkuse teemadel. Selveri eesmärgid 2026. aastaks: · Jätkusuutlik pakendikasutus: kauplustes valmistatud toidu pakendamiseks kasutatakse ringlussevõetavaid pa- kendeid. Jätkatakse monomaterjalist valmistatud pakendite tooteportfelli laiendamisega, sh toidu ohutuse ja kva- liteedi tagamise tingimusega. Nt sooja ja jahetoidu teenindusletis vahtpolüstüreenist valmistatud toodetest, pa- gariletis komposiitmaterjalist valmistatud kottidest loobumine (võimalusel aastaks 2026). · Suunatakse klientide käitumist jätkusuutlike pakendite kasutamisele: kliendil on kaupluses võimalus osta toit ja jook enda pakendisse. Müügikohas on kuvatud sellekohased tingimused. Kliendilehes ja müügiedenduskampaa- niates kutsutakse kliente üles oma pakendiga ostlema (alates 2023). Ollakse avatud koostööle ja pilootprojekti- dele testimaks kiirelt, mugavalt ja turvaliselt toimivaid ringlussüsteemi lahendusi (alates 2023). Kliendil on kaup- luses, sh e-poes võimalus osta kaup taaskasutatud, taastuvast materjalist ja korduskasutatavatesse pakendi- tesse (nt kandekotid, kartongkastid) (alates 2023). Kliendil on kaupluses võimalus pakendada puu- ja köögivili korduskasutuspakendisse (nt oma pakend, ostutootena erinevas suuruses võrkkotid) või tasulisse õhukesse plastkandekotti (alates 2026 teine poolaasta). · Suunatakse töötajaid kasutama jätkusuutlikke pakendeid. Projektiga „Selveri töötaja näitab eeskuju“ toetatakse mõtteviisi, et Selveri töötajad ostavad tööpäeval teenindusletis toidu oma karpi ja kohviautomaadist joogi oma topsi (alates 2023). Kaubamaja ja Selver tegelevad toidu kaasamüümiseks mõeldud ühekorrapakenditele alternatiivide otsimisega. Alates 2023. aasta sügisest on nii Selveris kui ka Kaubamajas kliendil võimalik valmistoidu letist osta toitu kaasa enda karbiga. Kulinaaria ja Selver on järk-järgult läinud üle segamaterjalist pakenditelt monomaterjalist pakenditele, lisaks on enamus Selveri Köök pakenditel sorteerimisjuhised, et teha sorteerimine klientidele lihtsamaks. 29% toodangust on pakendatud taaskasutatud materjalist toodetud pakenditesse, mis vähendab oluliselt pakendist tulenevat keskkonnamõju. Aasta- aastalt suurendatakse monomaterjalist pakendite osakaalu, et saavutada 100% ümbertöödeldavad pakendid aastaks 2030.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 60 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Ressursside sisendvood Grupi jaoks on peetud oluliseks omamärgitoodete pakendeid, mille sisendvood on samad, mis väljundvood. Suurim osa pakendeid tekib Selver Köök toodetest (nt supid, salatid, magustoidud jne). Ülevaade omamärgitoodete pakendiliikidest on leitavad tabelis „Omamärgitoodete pakendid“. Andmed pärinevad ettevõtete pakendiaruannetest. Ressursside väljundvood TKM Grupil on ainult üks tootmisettevõte - Kulinaaria OÜ. Kulinaaria tegeleb toidutootmisega, mistõttu ei ole mõistlik hin- nata toote vastupidavust ega toodete parandatavust. Kulinaaria mõõdab ümbertöödeldava materjali sisaldust toodete pakendites. Kulinaaria andmed on konsolideeritud teiste kaubandusettevõtetega tabelis „Omamärgitoodete pakendid“. Grupi supermarketid, kaubamajad ja ilukaubanduse segmendid lasevad turule kandekotte, ühekordseid plastnõusid ja omamärgitooteid. Ka nende kaupade puhul on oluline, millisest materjalist need on toodetud, et aidata kaasa pakendijäät- mete ringlussevõtu suurendamisele. Kandekottide müük 2025 (tuh tk) % 2024 (tuh tk) % Kottide müük kokku 25 361 100% 27 681 100% sh kilekotid tavalised 5 266 21% 6 679 24% sh bioloogiliselt lagunevad kilekotid 62 0% 171 1% sh paberkotid 3 101 12% 3 625 13% sh korduskasutatavate ostukottide müük 105 0% 98 0% sh korduskasutatavate juurviljakottide müük 1 0% 1 0% sh väikeste kilekottide jagamine/müümine 16 825 66% 17 107 62% Turule lastud ühekordsed plastnõud 2025 (tuh tk) % 2025 (t) % 2024 (tuh tk) % 2024 (t) % Kokku 14 981 100% 212 100% 17 019 100% 227 100% Joogitopsid ja kaaned, pudelid 2 860 19% 66 31% 3 032 18% 74 33% sh joogitopsid 2 241 78% 64 97% 2 429 80% 72 98% sh topsikaaned 619 22% 2 3% 603 20% 2 2% Toidukarbid 12 112 81% 145 68% 13 980 82% 152 67% Korduskasutatavad alternatiivid 9 0% 1 1% 7 0% 1 0% Omamärgitoodete pakendid 2025 (t) % 2024 (t) % Pakendid kokku* 389 100% 399 100% Ümbertöödeldav pakend 256 66% 255 64% Taaskasutatud materjalist pakend, nt rPET 111 28% 107 27% Komposiitmaterjalist pakend 22 6% 37 9% *Arvestuses on Kaubamaja, Kulinaaria ja Selveri (Selveri Köök) omamärgi tooted. Grupi jäätmetest jõuab suur osa tagasi ringlusse, 2% jäätmetest on suunatud kõrvaldamisele. Grupi ettevõtted koguvad eraldi pakendijäätmeid nagu erinevat värvi kile, paberit ja pappi, biojäätmeid jne. Tavajäätmetest suur osa suunatakse tagasi ringlusesse ja osalt tehakse sellest ka energiat. Ohtlikud jäätmed koosnevad näiteks autokaubanduses tekkivatest rehvidest, õliga reostunud materjalidest, akudest ja muust. 2024. aastal loeti ohtlike jäätmete alla ka mitmed autokauban- duse segmendi jäätmed, mis 2025. aastal on klassiﬁtseeritud täpsemalt ning liigitatakse seetõttu tavajäätmete alla. 2025. aastal on sisse toodud määratlemata käitlemine kuna see on täpsem kui jaotada määratlemata kogus ise erinevate liikide vahel ära.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 61 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupi jäätmeteke 2025 (t) % 2024 (t) % Jäätmed kokku 7 347 100% 7 789 100% Kõrvaldamiselt ümbersuunatud kogus massi järgi 6 828 93% 7 498 96% Tavajäätmed 6 742 92% 7 491 96% korduskasutamiseks ettevalmista- mine 2 421 33% 0 0% ringlussevõtt 4 321 59% 4 982 67% muud kõrvaldamistoimingud 0 0% 2 509 33% Ohtlikud jäätmed 86 1% 7 0% korduskasutamiseks ettevalmista- mine 29 0% 0 0% ringlussevõtt 58 1% 7 100% muud kõrvaldamistoimingud 0 0% 0 0% Kõrvaldamisele juhitud kogus massi järgi 119 2% 291 4% Tavajäätmed 119 2% 0 0% põletamine 0 0% 0 0% prügilasse ladestamine 119 2% 0 0% muud kõrvaldamistoimingud 0 0% 0 0% Ohtlikud jäätmed 0 0% 291 100% põletamine 0 0% 78 26% prügilasse ladestamine 0 0% 213 74% muud kõrvaldamistoimingud 0 0% 0 0% Ringlusse võtmata jäätmete üldkogus ja osakaal 119 2% 2 807 36% Määratlemata käitlemise kogus massi järgi 399 5% 0 0% Andmed on konsolideeritud tütarettevõtete sisendi põhjal ja ei sisalda tootjavastutusorganisatsioonile üleantud kohus- tusi. Ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud oluliste riskide ja võimaluste oodatav ﬁnantsmõju Oodatav ﬁnantsmõju 59 750 eurot tuleneb saastemaksudest, sh mis puudutavad pakendeid, tooteid ja jäätmeid. Tegemist on jääkriskiga, mis jääb peale riski maandamist. Mõju on hinnatud madalaks, kuid tegu on pikaajalise riskiga, mille reali- seerumist lühikeses ja keskmises perioodis ei tunnetata. Võimaluse oodatavat ﬁnantsmõju ei avaldata seoses teabe kva- litatiivsetele omadustele mittevastavusega.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 62 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Sotsiaalne teave ESRS S1 Oma töötajaskond Olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seosed strateegia ja ärimudeliga ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused S1 Oma töötajas- kond Töökohtade loomine. Tööõnnetused. Kompetentse tööjõu puu- duse risk. Edendada innovatsiooni töökoormuse vähenda- miseks. Arenguvõimaluste pakkumine. Tööst tingitud tervise halvenemine. Suurendada atraktiivsust tööandajana. Töö- ja eraelu tasa- kaalu edendamine. Palgalõhe. Mitmekesistada tööta- jaskonda. Tervise edendamine ja ohutus. Pakkuda vähemalt sek- tori mediaanpalka. Erivajadustega ini- meste kaasamine. Positiivse sotsiaalse mõjuna võib välja tuua TKM Grupi rolli suurtööandjana. Arvestades, et Selver AS tegutseb erinevates Eesti piirkondades, loob ettevõte töökohti igas Eesti maakonnas, olles 2900 töötajaga Grupi suurim tööandja. Grupi suu- ruselt teine tööandja on üle Eesti tegutsev Viking Security AS, kus töötab 606 inimest. Kaubamaja tunnustati nii 2024. kui ka 2025. aastal Top Tööandja märgisega, tuues esile, et ettevõte loob positiivset organisatsioonikultuuri, mis toetab koos- tööd, innovatsiooni ja arendab töötajate heaolu. Top Tööandja märgist annab välja Eesti suurim tööportaal cv.ee, kes viib iga-aastaselt läbi uuringu, mille käigus on inimestel võimalik hääletada, millises ettevõttes nad kõige meelsamini töötada tahaksid. Kaubamaja on mitmel korral pälvinud ka Sotsiaalministeeriumi poolt välja antava Peresõbraliku ettevõtte mär- gise, mis annab kinnitust sellest, et organisatsioon väärtustab oma inimeste heaolu ning pingutab, et nad saaksid ühildada töö- ja pereelu. Kaubamaja liitus 2012. aastal ja Selver 2013. aastal Eesti Inimõiguste Keskuse poolt välja antava Mitme- kesisuse kokkuleppega, tagades sel viisil töötajate kaasamise sõltumata nende soost või taustast. Grupp pakub oma töötajatele mitmeid enesetäiendamise ja arenguvõimalusi nii ettevõtete sees kui ka tütarettevõtete va- hel (sise- ja väliskoolitused, individuaalsed kasvuprogrammid jne). Grupi ettevõtted tegutsevad erinevates segmentides ning uusi väljakutseid otsiv töötaja ei pea vaatama Grupist väljapoole, vaid saab suunduda ka teise tütarettevõttesse. Grupp peab sisemisi roteerumisvõimalusi väga suureks väärtuseks, kuivõrd selliselt on võimalik kindlustada pikaajaline suhe töötajaga, kes mõistab Grupi eripärasid ja dünaamikaid ning töötajale on tagatud võimalused panustada täiesti uues valdkonnas, säilitades samas talle tuttav keskkond. Töötervishoid ja tervist toetavad lisategevused on olulised nii efektiivsuse kui ka töötajate rahulolu suurendamiseks ning tööturul konkurentsis püsimiseks. Lisaks üldise tööohutuse ning töötervishoiu tagamisele, mille hulka kuuluvad regulaar- sed tervisekontrollid, iga-aastane gripi vastu vaktsineerimine ning töökaitsevahendite olemasolu, pakutakse töötajatele võimalust enda tervist turgutada Spordiselts MTÜ pakutavate võimaluste kaudu. Sõltuvalt tütarettevõttest on võimalik osaleda sammuvõistlusel, tervisega seotud loengutel, kasutada soodustingimustel massaažiteenust. Grupi ettevõtted pakuvad töökohti ka erivajadustega inimestele, arvestades inimeste individuaalseid vajadusi. Negatiivse sotsiaalse mõjuna võib välja tuua tööõnnetused, kutsehaigused ning palgalõhe. Tööõnnetuste iseloom ja tõsi- dus sõltuvad segmendist. Näiteks on turvateenuste osutamisel suurem oht tõsiseks vigastuseks seoses potentsiaalse konﬂikti eskaleerumisega, kuid vastavat riski maandatakse läbi töötajate pideva koolitamise ja kvaliteetse töövarustusega. Viking Security pakub oma töötajatele lisa tervisekindlustust, mis hõlmab ka juhtumeid, mis toimuvad töövälisel ajal, pak- kudes seeläbi töötajatele suuremat kindlustunnet toimetulekuks ka siis, kui tervis on saanud kannatada. Jaekaubanduses on töötajaid kõige rohkem, mistõttu esineb suurem osa tööõnnetustest ja kutsehaigestumistest just selles segmendis. Valdav osa tööõnnetusi juhtub tähelepanu hajumisest tingitud komistamiste ja kukkumiste tõttu, teenindusleti töötajatel on sagedamini põhjuseks liigsest kiirustamisest tulenevad lõikehaavad noa või viilutajaga. Harvemini on põhjuseks üle jõu käivate raskuste teisaldamine selleks mittesobival viisil. Kutsehaiguste puhul on haigestumise põhjuseks sundasend ja püsivad korduvad liigutused. Tööohutuse tagamiseks järgib Grupp seaduses ettenähtud nõudmisi, sh viiakse läbi töö- tajate põhjalikke juhendamisi õigete töövõtete ja -asendite osas ning tagatud on regulaarsed tervisekontrollid ning töö- ja puhkeaja nõuete järgimine. Grupi tegevus hõlmab erinevaid ärisegmente, mille palgatasemed ja sooline koosseis varieeruvad märkimisväärselt. Au- tokaubanduse segmendis on keskmine töötasu tegevusala eripära ja turutingimuste tõttu kõrgem kui jaekaubanduses, samal ajal kui segmentide sooline jaotus erineb oluliselt. Nii püsib palgalõhe ka olukorras, kus ettevõtetes ja ametiposit- sioonidel rakendatakse võrdse töö eest võrdse tasu põhimõtet. Grupi tasandil avaldub see eeskätt naistöötajate mada- lama keskmise sissetulekuna võrreldes meestega. Tegemist on peamiselt struktuurse ja matemaatilise mõjuga, mis tule- neb naiste ja meeste ebaproportsionaalsest jaotusest madalama ja kõrgema palgatasemega segmentides, mitte otsesest erinevast tasustamispraktikast võrreldavatel ametikohtadel.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 63 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Peamiseks riskiks on tööturul toimuv konkurents, kus nõudlus võib ületada pakkumist ning kompetentse töötaja puudu- misel kannatab ettevõtte edukus. Erilise tähelepanu all on siin jaekaubanduse ja turvateenuste segmendid, kus ettevõtte äritegevuse toimimiseks on vaja suurt töötajaskonda. Kompetentse tööjõu puudus võib tekitada olukorra, kus olemasole- vatele töötajatele langeb suurem koormus ning sellest tekkiv väsimus, läbipõlemine või ka vead juhtimises suurendavad tööõnnetuste ja kutsehaigestumiste hulka. Võimalusena näeb Grupp protsesside automatiseerimist, mis vähendab töötajate koormust, samal ajal kasvatades töö efektiivsust ja kvaliteeti. Teise olulise aspektina nähakse võimalusena tööturul silma paista nende seas, kellele on kest- likkuse alased teemad olulised. Kuigi Grupis töötavad inimesed on juba käesoleval ajal läbilõige ühiskonnast, siis on või- malik veelgi enam kaasata neid, kes muidu tööturult eemale jääksid, olgu selleks erivajadusega inimesed või eakad. Grupp ei lähtu miinimumpalgast vaid on võtnud eesmärgiks pakkuda oma töötajatele vähemalt sektori mediaanpalka. Grupil on kestliku arengu strateegias 2030 kaks olulist fookust seotud töötajaskonnaga: 1. Värvata pädevaid ja usaldusväärseid töötajaid. 2. Tagada töötajate heaolu ja pakkuda arenguvõimalusi ning olla suurepärane koht töötamiseks. Õnnelikud töötajad on Grupi üks suurimaid varasid. Grupi äriline tegevus on tööjõumahukas ning oluline on oma töötajas- konna hoidmine ja atraktiivsus tööturul. Kaupluste sulgemine mõjutab töötajaskonda läbi töökohtade kadumise, samas uute kaupluste avamine loob uusi töökohti. Eesmärk on pakkuda töötajatele konkurentsivõimelist palka, tervist toetavaid töötingimusi ja arenguvõimalusi, hoida avatud suhtlust ja arvestada töötajate soovidega. Töötajate seisukohtade teada- saamiseks viiakse läbi rahulolu-uuringuid ja selle põhjal teeb ettevõte järelduse, kas on vaja oma senist strateegiat ja eesmärke üle vaadata. Inimõiguste kaitse Eestis ja ELs põhineb tugeval õigusraamistikul, mis hõlmab rahvusvahelisi le- pinguid, seadusi jm regulatsioone, riiklikke institutsioone. Grupp järgib, et äriline strateegia ja eesmärgid ei läheks nendega vastuollu. Oma töötajaskonnaga seotud poliitikad ja töötajaskonnaga seotud riskide juhtimine TKM Grupp on rakendanud meetmeid ja poliitikaid, mis on suunatud töötajaskonna kaitsele, arengule ja heaolule. Samuti püütakse ennetada negatiivseid mõjusid ja riske, kasutades selleks põhjalikku eetikakoodeksit, tööohutuse juhiseid ja ra- hulolu-uuringuid. TKM Grupis on alates 2017. aastast olnud kasutusel grupiülene Hea Ärijuhtimise Tava (HÄT), mis on koostatud juhindudes siseriiklikest ning rahvusvahelistest suunistest ja põhimõtetest, sealhulgas Finantsinspektsiooni Hea Ühingujuhtimise ta- vast ja OECD juhistest rahvusvahelistele ettevõtetele, samuti ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetest ning ILO standarditest. HÄT peegeldab TKM Grupi väärtuseid ning eesmärke eetilise, läbipaistva ning kestliku ärikeskkonna taga- misel ning on täitmiseks kohustuslik kogu TKM Grupile ning ka Grupi koostööpartneritele, olles üldjuhul kõigi välislepin- gute kohustuslik element. HÄT on avalikult kättesaadav nii TKM Grupi kui kõigi tütarettevõtete kodulehtedel. HÄT käsitleb inimkaubandust, sunniviisilist tööd või kohustuslikku tööd ja lapstööjõu kasutamist läbi rahvusvaheliste regulatsioonide. Ühe sotsiaalse vastutuse alustalana TKM Grupis tõstavad nii HÄT kui sisemised töösuhteid reguleerivad juhendid, töökor- ralduse reeglid ja värbamise kord, esile diskrimineerimise keeldu. Grupp rõhutab eelkõige ettevõtete juhtkondade kriitilist rolli selles, et iga töötaja tunneks end õnnelikuna ning aktsepteerituna täpselt sellisena nagu ta on. HÄTis on sätestatud, et oma tegevuses kohtlevad Grupp ja koostööpartner kõiki isikuid võrdselt ning järgivad rahvusvaheliselt tunnustatud ini- mõigusi. Ühtki gruppi ega üksikisikut ei diskrimineerita mis tahes põhjusel, seal hulgas soo, vanuse, rassi, seksuaalse orientatsiooni, rahvuse, etnilise päritolu, puude, poliitiliste tõekspidamiste, ühingusse kuulmise või usuliste tõekspidamiste pärast. Grupp ja Partner toetavad igati töötajate isiklikku ja tööalast arengut, tagades töötingimuste vastavuse kohalike õigusaktidega ning võimaldades neile ohutut ja tervislikku töökeskkonda. Tööõnnetused registreeritakse riiklikus tööelu infosüsteemis (TEIS). Tööõnnetuste ennetamiseks on Grupi Töökorralduste reeglid, mis mh sätestavad: · Tööõnnetuste vältimiseks ja töötajate tervise säilitamiseks tagab tööandja töö korraldamisel ohutud ja tervislikud töötingimused vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjadele. · Töötervishoiu, tööohutuse ja tuleohutuse üldnõuetega tutvumine tööle asumisel ja nende täitmine on kohustuslik kõigile töötajatele sõltumata nende erialast, kvaliﬁkatsioonist ja ametikohast. · Tööle asumisel läbib töötaja tööandja poolt korraldatava sissejuhatava töötervishoiu ja tööohutusalase juhenda- mise. TKM Grupi tööandjad Selver AS ja Kaubamaja AS on liitunud Eesti Inimõiguste Keskuse poolt ellu kutsutud Mitmekesisuse kokkuleppega ning pälvinud ka mitmel korral „Austame erinevusi“ märgise, mis annab kinnituse, et ettevõte teeb sisulist ja pidevat tööd mitmekesise ja kaasava töökeskkonna arendamiseks. Märkamaks ja väärtustamaks iga töötaja tähtsust ja erilisust tähistatakse Kaubamajas maikuud kui mitmekesisuse kuud, mille jooksul on töötajatele korraldatud koolitusi, töötubasid, rahvusköökide käsitöökohvikuid ja degusteerimisvõistluseid. Kaubamajas ja Selveris tegutsevad personali- ja tööheaoluspetsialistid, kelle ülesandeks on koostöös ettevõtete juhtkon- dadega pidevalt jälgida ja koordineerida töötajatega seotud tegevusi nagu arenguprogrammide väljatöötamine, koolitus- vajaduste väljaselgitamine ja täiendõppe organiseerimine ning läbi rahulolu uuringute töökeskkonna hindamine ning pa- rendusettepanekute tegemine. Personalitöötajad on töötajate jaoks ka esmaseks kontaktiks mistahes murede korral.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 64 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne TKM Grupis on kehtestatud riskijuhtimise raamistik, mille alusel hinnatakse operatsiooniriskide kategoorias ka töötajas- konnaga seotud mõjusid ja sõltuvusi. Kompetentse tööjõu puudumist võib soodustada hinnatud tippjuhtkonna lahkumine, suur ja pidev kaadrivoolavus ning üldine rahulolematus töötajaskonna seas. Riskide tuvastamiseks kasutavad ettevõtted regulaarseid rahulolu küsitlusi. Sõltuvalt ettevõttest toimuvad töötajatega 1-2 korda aastas individuaalsed arenguvestlu- sed. Probleemide ennetamiseks julgustatakse töötajaid oma muredega pöörduma nii personalitöötajate, töökeskkonna- volinike kui oma otseste juhtide poole, soovi korral ka konﬁdentsiaalselt grupiülese vihjeliini kaudu. Positiivsete mõjude edendamiseks on ettevõtetes välja töötatud lisa- ja tulemustasude süsteemid, individuaalsed aren- guprogrammid, täiendkoolituse võimalused ning ühised traditsioonid (näiteks jõulupeod, suvepäevad, tiimilõunad jms). Kuigi töö- ja eraelu tasakaal on tagatud seadusandlusega, peavad Grupp ja tema tütarettevõtted pereliikmeid meeles läbi pereürituste, lapsed tööle kaasa päeva, laste jõulupakkide ning paindliku töögraaﬁku ja -koormuse. Grupp ei ole tuvastanud negatiivseid mõjusid oma töötajaskonnale, mis tulenevad üleminekust keskkonnahoidlikumale ja kliimaneutraalsemale majandusele. TKM Grupp arvestab töötajate ja tööjõu turu dünaamikaga strateegiliste otsuste tegemisel. Näiteks töötajate tagasiside analüüs võimaldab parandada juhtimisprotsesse ning töötingimusi. Tööohutuse ja -kaitse valdkonna investeeringud on aidanud vähendada tööõnnetuste arvu ning tõsta töötajate rahulolu. Protsessid oma töötajaskonna ja töötajaskonna esindajatega suhtlemiseks mõjude teemal TKM Grupi ettevõtetes tegutsevad töökeskkonnaspetsialistid ja -volinikud, kes valitakse töötajate poolt ning kes on tööta- jatele esmaseks kontaktiks ohutu töökeskkonna kujundamisel ja hoidmisel. Koostöös volinikega viiakse läbi regulaarseid töökeskkonna riskihindamisi, mille käigus on töötajatel võimalik oma töökoha kujundamise osas kaasa rääkida. Protsess on korraldatud vastavalt Grupi töökeskkonna esindajate valimise ja nende töö korraldamise juhendile. 2024. aastal viidi koostöös Palgainfo Agentuuriga töötajaskonna seas läbi töökeskkonna rahuolu-uuringud TKM Grupp ASis, Kaubamaja ASis, TKM Kinnisvara AS ja TKM Kinnisvara Tartu OÜs, TKM Beauty OÜ ja TKM Beauty Eesti OÜs ning Viking Security ASis. Koondtulemustest nähtus, et 50% töötajatest vastasid, et nad pigem on tööga rahul ning 31% vasta- nutest märkis, et nad on tööga täiesti rahul. Kõige enam ollakse TKM Grupi ettevõtetes rahul läbisaamisega nii oma vahetu juhi kui ka kolleegidega. Tulemustest nähtub, et enim vajaks tähelepanu töötajate karjäärivõimalused ettevõtte sees ning palgaküsimused, samuti võiks suuremat tähelepanu pöörata info liikumise korraldamisele, et töötajad oleksid paremini kursis ettevõttes toimuvaga. Võrreldes varasemate aastatega on paranenud töötajate rahulolu oma töökoormusega ning töötajad, kelle ametikohad seda võimaldavad on väga rahul kaugtöövõimaluste ning paindlikkusega. Kõik töötajad väär- tustavad kõrgelt usalduslikke tööalaseid suhteid ning töökorraldust, mis jätab neile piisavalt aega puhkamiseks, hobideks ning peresuheteks. Rahulolu uuringu tulemused on teatavaks tehtud Grupi ettevõtete juhtkondadele, kelle jaoks on töötajate vastused väär- tuslikuks allikaks nii töökeskkonna, töömotivatsiooni kui üldise juhtimiskultuuri parendamisel. Tulemusi analüüsitakse põhjalikult ning pannakse paika edasised tegevuskavad järgmisteks aastateks. Uuringu tulemused on töötajatele teata- vaks tehtud osakondade, üksuste ja tiimide koosolekutel. Selver AS viis rahulolu-uuringu 2024. aastal läbi teistest eraldiseisvalt ning koostöös Kantar Emoriga. Uuringu eesmärgiks oli kaardistada ettevõtte töötajate pühendumus oma tööle ja rahulolu olulisemate töömotivatsiooni kujundavate teguri- tega, et saada tagasisidet aasta jooksul toimunud muudatustele. Uuring viidi läbi kaupluste ja üksuste lõikes. Esile saab tõsta vastamise kõrget määra (74%), mis näitab usaldust nii uuringuprotsessi kui kõrgema juhtkonna vastu. Tagasiside tõi välja, et töötajate jaoks on Selver arenev ning uuendusmeelne ettevõte ning tööle on kehtestatud selged ja arusaadavad eesmärgid. Eraldi väärtustena toodi koondtulemustes välja ka juhtimiskvaliteeti, positiivset õhkkonda, õiglast kohtlemist ning turvatunnet. Peamiste arenguvõimalustena tõi uuring esile info liikumise parema korraldamise, enesearengu- ja kar- jäärivõimaluste suurendamise, töötulemuste õiglasema tunnustamise ja tasustamise ning töö- ja pereelu ühildamise väär- tustamise. Grupi suurimad ettevõtted viivad töötajate rahulolu-uuringuid läbi vähemalt kord kahe aasta jooksul. Protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad oma töötajaskonnal probleeme tõstatada Lisaks personali- ja tööheaoluspetsialistidele ning töökeskkonnavolinikele on TKM Grupis välja töötamisel sisekord ning loodud vastavad kommunikatsioonikanalid, mis võimaldavad töötajatel konﬁdentsiaalselt teada anda töökeskkonnas aset leidnud õigusrikkumiste, konﬂiktide või muude töötamisega seotud murede kohta. Töötajatel on võimalik teavitusi teha nii e-posti kui telefoni teel. Vastavaid teavituskanaleid haldab ja töötajate poolt tehtud teavitusi uurib TKM Grupi siseauditi osakond, tagades seeläbi küsimuste sõltumatu lahendamise ning töötajate õiguste kaitse. Kõikide eelviidatud esindajate ja organite kontaktid on töötajatele teatavaks tehtud nii siseveebides kui e-kirja teel. Võima- lusel on info lisatud ka puhketubade infostendidele. TKM Grupi konﬁdentsiaalne vihjeliin avati 2023. aasta kevadel, kuid kanalit haldava siseauditi osakonna sõnul on tehtud vaid üksikud teavitused. Töötajad on murede korral pigem altimad pöörduma ettevõtte personalitöötajate või ka oma vahetu juhi poole, mis veelkord annab kinnitust 2024. aasta rahulolu uuringute tulemuste kohta hea läbisaamise osas. Erinevate teavituskanalite või -mehhanismide tulemuslikkust ei ole Grupp seni eraldi hinnanud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 65 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Mõõdikud Grupi töötajatega seotud eesmärgid ja tegevuskava on kirjeldatud TKM Grupi kestliku arengu strateegias 2030. 2025 2024 Palgatöötajate koguarv taandatuna täistööajale* 4 743 4 769 sh naised 3 290 3 344 sh mehed 1 453 1 425 2025 2024 Palgatöötajate koguarv riigiti taandatuna täistööajale* 4 743 4 769 sh Eesti 4 573 4 613 sh Läti 112 109 sh Leedu 58 47 Palgatöötajate andmed lepinguliikide kaupa soolise jaotuse alusel* 2025 2024 Alalise lepinguga töötajad 4 673 4 709 sh naised 3 248 3 305 sh mehed 1 425 1 404 Tähtajalise lepinguga töötajad 70 60 sh naised 43 38 sh mehed 27 22 Garanteerimata tööajaga töötajad 0 0 sh naised 0 0 sh mehed 0 0 Kokku 4 743 4 769 Palgatöötajate andmed koormuse kaupa soolise jaotuse alusel* 2025 2024 Täiskoormusega töötajad 3 846 3 890 sh naised 2 653 2 693 sh mehed 1 193 1 197 Osalise koormusega töötajad 897 879 sh naised 637 650 sh mehed 260 229 Kokku 4 743 4 769 * andmed on esitatud 2025. aasta keskmisena taandatuna täistööajale. Finantsaruandes kajastatud „Töölepingu alusel töötav isik“ (lk 125) läheb kokku konsolideeritud kestlikkusaruande pal- gatöötajate koguarvuga. 2025. aasta jooksul lahkus Grupist 1 418 töötajat (2024: 1 486) , mis teeb tööjõu voolavuseks 20% (2024: 21%). Tööjõu voolavuse arvutamisel kasutatakse kõikide töötanud inimeste arvu. Ettevõtte oma töötajaskonda kuuluvate mittepalgatöötajate tunnused Oma töötajaskonda kuuluvate mittepalgatöötajate koguarv TKM Grupis oli aruandeperioodil 932 inimest (2024: 867). Mit- tepalgatöötajad töötavad töövõtulepingu alusel. Nende töötajate osakaal on suur Kaubamaja ja Turvateenuste segmendis, kus töötajate vajadus on muutuv, näiteks kasutab Kaubamaja töövõtulepingut kampaaniate ajal tööjõu kaasamiseks, Vi- king Security näiteks inventuuride tegemisel. Töötajatega sõlmitakse lepinguid kas otse või kasutatakse platvormi GoWor- kaBit. Platvorm pakub lühiajalise töötamise võimalust, kus inimestel on võimalik tööampse valida vastavalt enda eelistus- tele. Grupi ettevõtetes ei kasutata renditööjõudu ega iseenda tööandjaid. Hõlmatus kollektiivläbirääkimistega ja sotsiaaldialoog Kollektiivlepinguga hõlmatud palgatöötajate osakaal on 11% (2024: 12%). Euroopa Majanduspiirkonnas on üks kollektiiv- leping, mis on Eesti ettevõttel Kaubamaja AS. Väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda kollektiivlepingud puuduvad.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 66 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Kollektiivleping, mis kehtib TKM Grupp AS töötajatele ja Kaubamaja AS töötajatele (Ametühing Tallinna Kaubamaja) ette- võtete jagunemisel õigusjärgselt, on tähtajatu alates 2012 aastast. Kollektiivleping reguleerib töötajate soodustusi ja info- vahetuse korda, ametühingu liikmete koolituste ja töötamise tingimusi. Grupil puuduvad andmed kuivõrd aktiivselt on ametühingu liikmed esindanud Euroopa Majanduspiirkonnas sotsiaaldialoogi. Vastavalt Eesti seadustele on ametühingu liikmed anonüümsed, tööandjat on teavitatud ainult usaldusisikutest. Ametühing Tallinna Kaubamaja on Eesti Teenindus- ja Kaubandustöötajate Ametiühingu liige. Mitmekesisuse näitajad TKM Grupi tippjuhtkonnast moodustavad naised 26%, 7 naist ja 19 meest (2024: 29%, 7 naist ja 17 meest). Tippjuht- konna all peetakse silmas TKM Grupi nõukogu, juhatuse ja juhtrühma ning Grupi tütarettevõtete juhatuse liikmeid. 2025 2024 Töötajate keskmise vanuse struktuur (töötajate arv)* 4 743 4 769 Alla 30-aastased 766 713 30-50 aastased 1 631 1 686 Üle 50-aastased 2 347 2 370 * andmed on esitatud aasta keskmisena taandatuna täistööajale Piisav töötasu Kõigile TKM Grupi töötajatele makstakse piisavat töötasu kooskõlas EL Parlamendi ja Nõukogu direktiiviga (EL) 2022/2041, mis käsitleb piisavat miinimumpalka. Grupp on seadnud kestliku arengu strateegias 2030 eesmärgiks maksta kõikidele töötajatele vähemalt sektori mediaanpalka. 2026. aasta kohta tehakse konsolideeritud ülevaade segmenditi, et hinnata eesmärgi täitmist. Sotsiaalkaitse Kõik TKM Grupi töötajad on kaetud riiklike programmide kaudu sotsiaalkaitsega sissetuleku kaotuse puhuks, mis on tin- gitud mõnest järgmisest pöördelisest elusündmusest: haigus; töötus, mis saab alguse ajal, mil töötaja ettevõtja jaoks töötab; omandatud puue, tööga seotud vigastus; vanemapuhkus; pensionile jäämine. Puuetega isikud Kehtivast õigusraamistikust tulenevalt ei ole tööandjal lubatud küsida töötajalt teavet puude olemasolu kohta. Seetõttu sõltub vastavate andmete kättesaadavus ja kvaliteet üksnes sellest, kas töötaja on otsustanud oma puudest tööandjat vabatahtlikult teavitada. Eeltoodust tulenevalt ei ole TKM Grupil võimalik 2025. aasta kohta esitada piisava kindlustundega usaldusväärseid andmeid ega ka võrreldavaid andmeid 2024. aasta kohta. Koolituse ja oskuste arendamise mõõdikud TKM Grupil ei ole Grupi-ülest ühtset süsteemi palgatöötajate arenguvestlustel osalemise andmete kogumiseks ning sellise süsteemi loomist ei peeta Grupi tasandil mõistlikuks. Arenguvestluste läbiviimise praktikad ja kasutatavad lahendused on korraldatud tütarettevõtete tasandil, arvestades nende suurust ja tegevusspetsiiﬁkat. Väiksemates tütarettevõtetes aren- guvestlusi ei korraldata. Koolitustundide arvestust peetakse igal aastal. Grupi kestliku arengu strateegia 2030 seab ees- märgiks tagada töötajatele keskmiselt vähemalt 8 koolitustundi inimese kohta aastas. Töötajate koolitustundide arv ja koolitustundide arv soolise jaotuse alusel Koolitustundidena on arvestatud tasulisi koolitusi, mille kohta on olemas raamatupidamises kanne. Tasuta koolitusi, konverentsidel osalemisi ja infopäevasid ei ole kajastatud. Koolitustunni all mõistetakse ühte täistundi ehk 60 minutit. Grupi eesmärk on säilitada 2024. aastal saavutatud tase – 8,6 koolitustundi töötaja kohta aastas. Keskmine koolitustundide arv töötaja kohta ja soolise jaotuse alusel 2025 2024 Koolitustundide arv (h) 9,8 8,7 sh naised 9,6 7,8 sh mehed 9,9 10,6 Tervishoiu ja ohutusega seotud mõõdikud 100% (2024: 100%) TKM Grupi töötajatest on hõlmatud tervishoiu- ja ohutusjuhtimissüsteemiga ehk valitud esmaabiand- jaks, töökeskkonnavolinikuks või töökeskkonnaspetsialistiks. Grupis ei ole olnud ühtegi tööga seotud vigastustest ja tööga seotud tervisehäiretest põhjustatud surmajuhtumit. Aruandeperioodil esines 27 (2024: 38) registreeritud tööõnnetust, mille tõttu kaotati 817 kalendripäeva (2024: 549). Töö tõttu kaotatud päevade arv on arvestatud töövõimetuslehtede ja haiguslehe järgi. Tööga seotud vigastuste määr oli 3,2 (2024: 4,3). Tööga seotud vigastuste määra arvutamisel jagas Grupp tööõnnetuste juhtumite arvu oma töötajaskonna töötatud tundide koguarvuga ja korrutas selle arvuga 1 000 000 ja näitab tööga seotud vigastuste arvu 500 täistööajaga töötaja kohta ühe aasta jooksul. Töö- ja eraelu tasakaalu mõõdikud Kõigil TKM Grupi palgatöötajatel on kõikide asukohariikide sotsiaalpoliitika ja tööseaduste kaudu õigus perepuhkusele.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 67 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Tasustamise mõõdikud (palgalõhe ja kogutasu) Sooline palgalõhe, mis on määratletud nais- ja meestöötajate keskmise palgataseme erinevusena ja väljendatud protsen- dina meestöötajate keskmisest palgatasemest, on 20% (2024: 24%). Grupi supermarketite ja kaubamajade segmendis, kus töötab ligikaudu 80% Grupi töötajatest, oli palgalõhe aruandeperioodil 0%, mis viitab sellele, et sama tüüpi ametikoh- tadel rakendatakse ühtseid tasustamispõhimõtteid. Ülejäänud ettevõtetes, kus töötab ligikaudu 20% Grupi töötajatest, on keskmine palgalõhe meeste kahjuks. Samas, tulenevalt naiste ja meeste erinevast osakaalust segmentide lõikes, eelkõige kõrgema palgatasemega valdkondades, kujuneb Grupi koondnäitaja matemaatiliselt naiste kahjuks. Kõrgeima palgaga isiku aastase kogutöötasu ja kõigi töötajate aastase mediaantöötasu (v.a kõrgeima töötasuga töötaja) suhe on 18 (2024: 18). Juhtumid, kaebused ning inimõigustele avalduvad tõsised mõjud 2025. aasta jooksul laekus rikkumisest teavitamise kanalile 7 teavitust. Diskrimineerimisjuhtumeid 2025. aastal ei tuvas- tatud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 68 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne ESRS S4 Tarbijad ja lõppkasutajad Olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seosed strateegia ja ärimudeliga ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused S4 Tarbijad ja lõppkasutajad Heategevus ja sponsor- lus. Tooteohutuse mit- tetagamine. Klientide/lõpptarbijate tervisele tekitatud kah- just tingitud maine- risk. Olla atraktiivne klienti- dele suurendades po- sitiivset mõju antud valdkonnas ja omades usaldusväärsust klien- tide silmis. Kullerteenused. GDPR riive võim- alus. Risk pakkuda teenust inimesele kelle majan- duslik seisund seda ei luba, tekitades ettevõt- tele kahjumit ning hal- vendades kliendi ma- janduslikku olukorda. Tervist edendavad tooted. Ausad turundustavad ja kommunikatsioon. Paindlike makselahen- duste pakkumine (Partner kuukaart ja intressivabad osamaksed). Positiivne mõju on TKM Grupi panus heategevusse ja sponsorprojektidesse. 2025. aastal moodustasid heategevus- ja sponsorprojektid kokku 1,5% kasumist (374 249 eurot) (2024: 2%, 576 479 eurot). Kliendid ootavad, et Grupp oleks sot- siaalselt vastutustundlik ja panustaks kogukondade heaolusse. Heategevuslike algatuste kaudu toetatakse ühiskonna haavatavaid gruppe ja parandatakse tarbijate kogemust, luues klientidele lisaväärtust. Ettevõte järgib läbipaistvust, infor- meerides kliente, kuidas nende ostude kaudu panustatakse sotsiaalsetesse projektidesse. Selveri kullerteenus pakub mugavust ja aja kokkuhoidu, võimaldades inimestel toidu- ja tööstuskaupu koju tellida. See teenus on eriti kasulik eakatele ja liikumisraskustega inimestele, pakkudes neile suuremat iseseisvust ning vähendades vajadust isiklikult poodi minna. Kulinaaria toodab tervist edendavaid tooteid, keskendudes kvaliteetsele toorainele, vähendatud soola- ja suhkrusisaldu- sele ning tasakaalustatud toidukoostisele. TKM Grupp järgib ausa turunduse põhimõtteid, vältides eksitavat reklaami, ning annab klientidele õigesti struktureeritud ja täpset teavet oma toodete ja teenuste kohta. Selge kommunikatsioon edendab usaldust ettevõtte ja tarbijate vahel, austades tarbijate õigust tõele vastavale teabele. Paindlike makselahenduste pakkumine (Partner kuukaart ja intressivabad osamaksed) võimaldab ka neil, kelle ﬁnantssei- sund kohe ei ole soodne, Kaubamajast osta tooteid, mis on kvaliteetsed ja kestavad kaua. Tarbijale suunatud paindlik osamaksete lahendus võimaldab soetada Kaubamajast riideid, jalatseid, ehteid, kosmeetikat ja kodutehnikat kolmes või kuues võrdses osas kuumaksega ilma ühegi lisatasuta. Negatiivne mõju on seotud eelkõige kaubandusega ehk turule lastud toodetega, mille turule laskmise hetkel ei oldud tead- lik võimalikust negatiivsest mõjust. Partnerkaardil on üle 750 tuhande kliendi, mis on ühele ettevõttele suur vastutus. TKM Grupis suhtutakse täie tõsidusega andmeturbesse ja mistahes lekke korral on mõju suur. Grupp soovib pakkuda klientidele tooteid, mis vastaksid kõrgeimatele ohutus- ja kvaliteedistandarditele ning ei kujutaks ohtu nende tervisele. TKM Grupp on kohustatud tagama, et kõik turustatavad tooted vastavad EL ja rahvusvahelistele ohutusstandarditele. Regulaarne toote testimine ja kvaliteedikontroll arvestavad tarbijate õigust turvalisusele ja kvaliteetsele kaubale. Risk Grupile on seotud kas isikuandmete lekkega või ohtliku toote turule laskmisega, mis viib mainekahjuni. TKM Grupp on suure avaliku huviga kontsern ning andmeleke või ohutusega seotud rikkumised tähendavad otsest mainekahju, mis omakorda võib mõjutada nii käivet kui ka potentsiaalselt viia trahvi määramiseni. Tarbijad soovivad kiireid ja usaldusväär- seid tarneteenuseid ning nende isikuandmete kaitset vastavalt GDPR-i nõuetele. Kliendiandmete kaitse on oluline osa et- tevõtte vastutusest, mis on otseselt seotud tarbijate õigusega privaatsusele. TKM Grupp töötab selle nimel, et kullerpart- nerid järgiksid andmekaitsenõudeid ja rakendab tehnilisi meetmeid andmete turvaliseks töötlemiseks. Seoses Grupi pool- sete ﬁnantsteenuste pakkumistega on oht, et teenust pakutakse inimesele kelle majanduslik seisund seda ei luba, tekita- des ettevõttele kahjumit ning halvendades kliendi majanduslikku olukorda. Selle vältimiseks järgib TKM Finants kõiki Fi- nantsinspektsiooni nõudeid ja töötab selle nimel, et antud riski maandada.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 69 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Võimalus on olla atraktiivne klientidele suurendades positiivset mõju ja omades usaldusväärsust klientide silmis. Kliendi- kogemuse parandamine tervist toetavate toodete ja läbipaistva kommunikatsiooni kaudu suurendab klientide rahulolu ja lojaalsust. Heategevus ja sotsiaalne panustamine tugevdavad TKM Grupi mainet vastutustundliku ettevõttena. Tooteohu- tuse riskide vältimine kaitseb ettevõtte mainet ja tagab tarbijate usalduse säilimise. TKM Grupi tarbijad ja lõppkasutajad koosnevad erinevatest klientide segmentidest, mis tulenevad ettevõtte mitmekülgsest ärimudelist. Grupi tarbijad ja lõppkasutajad võivad olla nii eraisikud kui ka ärikliendid. TKM Grupp haldab jaekaubandus- võrke, nagu Selver, Kaubamaja ja I.L.U. kauplused, mille tarbijad on peamiselt eraisikud, igapäevaste tarbekaupade, toidu ja esmatarbekaupade ostjad Selveris, moe-, ilu- ja luksustoodete tarbijad Kaubamajast ning I.L.U.-st. Jaekliendid hindavad perele suunatud teenuseid ja toodete valikut, mugavat ostukeskkonda ning kampaaniaid. Selveri e-poe ja teiste veebipõ- histe müügikanalite tarbijad eelistavad mugavat ja kiiret e-ostlemist. TKM Grupp tegeleb KIA autode müügi ja hooldusega. Nende tarbijad ja lõppkasutajad on eraisikud, kes otsivad usaldusväärseid, kvaliteetseid sõidukeid, aga ka ettevõtted, kes ostavad sõidukeid ettevõtete kasutusse. Kinnisvara segmendi sihtrühm hõlmab ärikliente ja rentnikke, kes tegutsevad Grupi kaubandus- ja äripindadel. TKM Grupi peamine sihtturg on Eesti, kuid hõlmab kliente ka teistest Baltimaadest, eriti kinnisvara ja autokaubanduse segmentides. Enim mõjutatud tarbijad ja lõppkasutajate rühmad on lastega pered ja madala teadlikkusega tarbijad, keda mõjutavad toote ohutus ja usaldusväärsus, turundus ja läbipaistvus ning e-poe kasutajad, kes on avatud isikuandmete turvalisuse ja privaatsuse riskile. Tarbijate ja lõppkasutajatega seotud poliitika TKM Grupp lähtub oma tegevuses Finantsinspektsiooni Hea Ühingujuhtimise Tavast, OECD juhistest rahvusvahelistele ettevõtetele ja ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetest. Grupis on kasutusel HÄT, mis on oluline tööriist täitmaks hoolsuskohustust nii tarbijate kui ka lõppkasutajate ees. 2025. aasta jooksul ei tuvastatud Grupis ühtegi ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete, ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ja OECD rahvusvaheliste ette- võtete suuniste mittejärgimise juhtu (2024: 0). Protsessid tarbijate ja lõppkasutajatega suhtlemiseks mõjude teemal, negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad tarbijatel ja lõppkasutajatel probleeme tõstatada Üldine protsess tarbijate ja/või lõppkasutajatega suhtlemiseks puudub kuna iga tütarettevõtte puhul on tarbijate ja lõpp- kasutajatega suhtlemiseks oma protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks sõltuvalt juhtumist ja sellest, millised on riiklikult kehtestatud seaduslikud õigused ja kohustused. Tarbijad ja lõppkasutajad saavad pöörduda otse tütarettevõtte poole kas läbi otsese pöördumise füüsilises kaupluses või tütarettevõtte kodulehel oleva e-posti kaudu. Grupi kliendilojaalsusprogrammi Partnerkaart mobiilirakenduse kasutajatele on loodud võimalus anda tagasisidet, tõstatada probleeme või avaldada ka kiitust läbi Partner Äpi tagasisidevormi. Suu- remates ettevõtetes on klienditeenindustele antud detailsed juhised klientide pöördumiste menetlemiseks, sh kehtestatud sõltuvalt pöördumise sisust tähtajad vastamiseks ning isikute ring, keda pöördumise lahendamisse kaasata. TKM Grupi poole pöördudes vaatab esmalt pöördumise üle TKM Grupi juriidiline osakond ning suunab pöördumise edasi vastavalt teemale. Kui tarbija või lõppkasutaja tunneb, et talle ei ole tagatud piisav kaitse, siis on tal seadusest tulenev õigus pöörduda vastava riikliku institutsiooni poole. Grupil on kasutusel HÄTi rikkumisest teavitamise kanal, milleks on Grupi vihjeliin. Kanal on Grupi enda halduses. Vihjeliinist on pikemalt juttu konsolideeritud kestlikkusaruandes lk 35. TKM Grupil ja tema tütarettevõtetel on mitmeid võimalusi, kuidas tarbijad ja lõppkasutajad saavad probleemidest ja vaja- dustest teavitada, sealhulgas vihjeliin, füüsilised kauplused, veebilehed ja Partnerkaardi rakendus. Klienditeenindajatele on kehtestatud juhised klientide pöördumiste menetlemiseks. Tagatakse, et tarbijate õigusi austatakse ning probleemid lahendatakse seadusjärgselt. Grupil puudub ühtne süsteem tarbijate teadlikkuse hindamiseks seoses murede ja vajaduste teavitamise võimalustega. Meetmete võtmine seoses oluliste mõjudega tarbijatele ja lõppkasutajatele ning lähenemisviisid oluliste riskide juhtimiseks ja tarbijate ja lõppkasutajatega seotud oluliste võimaluste kasutamiseks ning nende meetmete tõhusus Grupil on tugev kontroll ja vastutus omamärgitoodete mõjude ja nende ohutuse eest. Grupi toidutööstusettevõte Kulinaaria on suurim Selveri omamärgitoodete tootja. Tooteohutuse tagamiseks on Kulinaaria ja Selveri hangetes: · Leitud tootjad, kellel on võimekus toota just Grupi ettevõtetele sobivaid tooteid. · Analüüsitud toodete ja sealhulgas ka nendes kasutatava tooraine tootmise asukohaga seotud riske. · Tuvastatud tootjatel vajalike sertiﬁkaatide olemasolu ja vastavus nõuetele. · Sõlmitud hankelepingud, mis sätestavad konkreetsed nõuded nii toodangule kui ka toormaterjalile. Grupi omamärgitoodete kvaliteet ja ohutus on järjepideva jälgimise all, teostatakse kontroll-analüüse ja kuulatakse klien- tide tagasisidet. Tooteid, mis on juba tootevalikusse jõudnud, testitakse vastavalt iga-aastasele riskikontrolli kavale. Näi- teks liha- ja kalatooteid testitakse aastas mitmeid kordi, samas mitte-toidukaupu mõnevõrra harvemini. Vastavalt võim- alustele külastatakse tootjate tehaseid saamaks ülevaadet tootmistingimustest ja arutamaks tootjatega Grupi ootusi ja tootja suutlikkust nendele vastata.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 70 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Grupis kantakse järjepidevalt hoolt selle eest, et tarnijatega kokkulepitud alarmsüsteemid ning tegevused kahjustunud toodete tarne peatamiseks või kiireks tagasikutsumiseks enne toodete müügile jõudmist, oleksid tõhusad ja töökorras. Lisaks eelnevale rakendatakse Grupi jaekaubanduse toidukaupade osakondades igapäevaseid seiremeetmeid toodete värskuse ja kvaliteedi tagamiseks. Juhul, kui toode peaks olema mingil põhjusel kahjustunud, siis eemaldatakse see koheselt müügilt. TKM Grupi eesmärgiks on tagada oma klientide, aktsionäride ja personali isikuandmete kaitse ning andmete töötlemise vastavus kehtivatele õigusaktidele. Grupp kasutab isikuandmete kogumisel, kasutamisel, säilitamisel ja kustutamisel as- jakohaseid ning piisavaid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mis tagavad isikuandmete järjepideva õiguspärase ja tur- valise töötlemise andmete kogu elutsükli vältel. Grupiüleselt on kehtestatud andmekaitse juhend, mis annab tütarettevõ- tetele ette põhilised suunad valdkonna korraldamiseks. Kehtib põhimõte, et iga tütarettevõtte on üldjuhul tema majan- dustegevuses toimuva andmetöötluse puhul vastutav töötleja, kes kehtestab töötlemise eesmärgid ning vastutab töötle- misele kehtestatud nõuete täitmise eest. Grupiülene andmekaitsespetsialist tegeleb regulaarselt Grupi ja tütarettevõtete teavitamise ja nõustamisega seoses andmekaitse õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustustega, koordineerib and- metöötluslepingute sõlmimist ning organiseerib Grupi ettevõtete personali teadlikkuse tõstmiseks regulaarselt andme- kaitsealaseid koolitusi koos jooksva juhendamisega. Andmekaitsespetsialist on ka esmaseks kontaktpunktiks isikuand- metega seotud rikkumiste puhul, koordineerides juhtumite sisemist menetlemist, asjaolude kindlakstegemist ning asja- kohasel juhul järelevalveasutuste ning andmesubjektide teavitamist. Grupi siseauditi osakond viib läbi iga-aastaseid au- diteid isikuandmete kaitse korraldamise juhendi ja õigusaktides sätestatud kohustuste täitmise osas. Grupile ei ole 2025. aastal teatatud tarbijate ja/või lõppkasutajatega seotud tõsistest inimõigustega seotud probleemidest ja juhtumitest (2024: 0) Grupp hindab võetud meetmeid oluliste mõjude juhtimisel heaks, kuna tarbijatele ja/või lõppkasu- tajatele ei ole olulised võimalikud mõjud realiseerunud. Oluliste negatiivsete mõjude heastamine sõltub juhtumist ning grupiülest ühtset poliitikat selles valdkonnas ei ole, vaid tütarettevõtted reguleerivad neid iseseisvalt võttes arvesse enda segmendi eripärasid. Grupp lähtub meetmete valimisel, et reageerida tarbijatele ja/või lõppkasutajatele avalduvatele konkreetsetele tegelikele või võimalikele negatiivsetele mõjudele, seadusandlusest. Grupp ei tegutse tööstusharus, kus on vaja laiaulatuslikumaid meetmeid negatiivsete mõjude vähendamiseks, kuid on vaja teha koostööd teiste asjaomaste pooltega. ELs on tarbijakaitse tagatud mitmekülgse õigusraamistiku kaudu, mis on suunatud tarbijate õiguste kaitsmisele ja nende huvide edendamisele. EL-i tarbijakaitsepoliitika eesmärk on tagada kõrge tarbijakaitse tase, hõlbustada piiriülest kauban- dust ja suurendada tarbijate usaldust siseturu vastu. Kui tarbijal ja/või lõppkasutajal on pretensioone Grupi tegevusele seoses olulise negatiivse mõjuga ning ta ei nõustu Grupi poolt pakutud lahendusega, on tal õigus pöörduda tarbijakaitsega tegelevasse asutusse. Oluliste negatiivsete mõjude juhtimiseks on TKM Grupis tööl andmekaitsespetsialist. Andmekaitsespetsialist viib läbi Grupi sisekordade parandusi vastavalt muutuvatele seadustele ning teostab järelevalvet. Kulinaarias ja Selveris töötavad kvaliteedijuhid, kes teostavad tarnijate hindamisi ning koolitavad töötajaid erinevates tooteohutuse ja kvaliteedialastes teemades. Mõõdikud ja eesmärgid Grupp jälgib iga-aastaselt tagasikutsutud toodete hulka hindamaks võimalikku negatiivset mõju klientidele ja lõpptarbija- tele. Grupi eesmärk on null ohtlike toodete tagasikutsumist kaubandus- ja tööstusettevõtete omatoodangu ning omamär- gitoodete seas. 2025 2024 2025 2024 Tagasikutsutud toodete juhtumite arv, kõik tooted, 69 149 Tagasikutsutud toodete juhtumite arv, omamärgitooted 0 0 sh enne müügile jõudmist 65 145 sh tagasikutsumine kliendilt 0 0 sh tagasikutsumine kliendilt 4 4 sh enne müügile jõudmist 0 0
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 71 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Juhtimisalane teave ESRS G1 Äriline käitumine Olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seosed strateegia ja ärimudeliga ESRS Positiivne mõju Negatiivne mõju Riskid Võimalused G1 Äriline käi- tumine Head maksetavad. Tehingute sõlmimise vead. Huvirühmade eelistuse muutustest tingitud tu- ruosa kaotamise risk. Olla atraktiivne koostöö- partner ja saavutada soodsamaid tingimusi. Läbipaistev tegevus ja korrektne ettevõtluskul- tuur (mh maksude tasu- mine ja seadusandluse austamine). Väärtusahela tegevuse läbipaistmatusest, puu- dulikest korruptsiooni- ja rahapesuvastastest prot- seduuridest tingitud või- malik seaduse riive ja mainerisk. Suurendada koostööd sarnaste väärtustega et- tevõtete, ülikoolide ja iduettevõtetega. Regulatiivsete nõuete muutumisest tingitud mittevastavuse- ja ﬁnantsrisk. Küberrünnakute ja andmelekke risk. Positiivse mõjuna on hinnatud head maksetava. Õigeaegsed maksed tarnijatele ja koostööpartneritele tugevdavad part- nerlussuhteid, mis omakorda tagab tarneahela stabiilsuse ja aitab vältida tarnekatkestusi. Grupi jaekaubandussektor on suure mõjuga partner keskmise ja väikese suurusega ettevõtetele, kellele Selver ja Kaubamaja pakub võimalust müüa oma toodangut ning seeläbi kasvatada ärilist edu. Läbipaistev ja korrektne tegevus aitab hoida ettevõtte mainet nii sidusrüh- made, klientide kui ka järelevalveorganite seas. TKM Grupp tasus 2025. aastal maksudena 99 581 tuh eurot (2024: 93 465), olles üks suurimaid maksumaksjaid Eestis. Negatiivne mõju on vead tehingute sõlmimisel, mis võivad endaga kaasa tuua vaidlused või rahalised kahjud, mis mõjuta- vad otseselt ﬁnantstulemusi. Riskid tehingutes, näiteks valeandmete esitamine või partnerite ebausaldusväärsus, võivad mõjutada Grupi ﬁnantsseisun- dit ja tarneahela tõhusust. Piiratud ligipääs ja ülevaade tarneahelas toimuva üle, võib tähendada, et ettevõtted ei täida Grupi Heas Äritavas nõutud käitumisnorme. Strateegiliselt on oluline panustada usaldusväärsete partnerlussuhete aren- damisse ja riskijuhtimise protsesside tugevdamisse. Võimalust olla atraktiivne koostööpartner ja saavutada soodsamaid tarnetingimusi aitab realiseerida positiivne maine ja vastutustundlik äritegevus, mis suurendavad Grupi atraktiivsust koostööpartnerite seas. Pikaajalised koostööprojektid ai- tavad saada tarneahelas konkurentsieeliseid. Koostöö suurendamine sarnaste väärtustega ettevõtete, ülikoolide ja iduet- tevõtetega võimaldab innovatsiooni ja uute lahenduste kasutuselevõttu, suurendades Grupi konkurentsivõimet ja toetab strateegilist eesmärki edendada innovatsiooni ning tugevdada ettevõtte positsiooni turul. Ärilise käitumise poliitika ja ettevõtluskultuur Eetiline äritegevus on TKM Grupi äriﬁlosooﬁa lahutamatu osa ja on Grupi jaoks oluliseks edufaktoriks. Kõrgeid eetilisi põhimõtteid järgides edendatakse kasumlikku kasvu, võidetakse sidusrühmade usaldus ning toetatakse ausat konkurentsi ja võrdset kohtlemist. TKM Grupp suhtub oma igapäevategevustes väga tõsiselt vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete juurutamisse. Grupp juhindub oma tegevuses eetilistest põhimõtetest ja hoolitseb selle eest, et töötajad tunneksid neid põhimõtteid ning järgiksid neid oma igapäevatöös. · Tegutseb vastutustundlikult, võttes arvesse Grupi tegevuse mõju ümbritsevale looduskeskkonnale, elanike tervi- sele ja elukvaliteedile ning haakumist erinevate sidusrühmade huvidega. · Väärtustab looduskeskkonda, milles tegutseb, ja seetõttu kasutab ressursse kestlikult ning otsib pidevalt uusi lahendusi säästlikumaks tarbimiseks. · Väärtustab inimõigusi ja järgib nende täitmist Grupis ja kõigis Grupiga seotud tegevustes, sealhulgas Grupi tar- neahelas. · Võitleb korruptsiooniga lähtudes ausast ja läbipaistvast äripidamisest.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 72 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne · Tagab läbipaistvad protsessid. Selleks on Grupis loodud sisemised protseduurid ning kehtestatud korrad ja juhen- did, mis käsitlevad muuhulgas majanduslike huvide deklareerimist, siseteabega ümberkäimist, väärtpaberitega tehingute tegemist, investeeringute juhtimist, hangete läbiviimist, personali värbamist, riskide juhtimist, asjaaja- mist ja dokumendihaldust. · Loob väärtust aktsionäridele ja annab oma panuse majandusse tervikuna. · Annab oma sotsiaalse panuse ühiskonda ja pakub võimalusi ja toetust ka neile, kes vajavad rohkem abi ja tähele- panu. · On heaks naabriks kogukonnas, toetab ja julgustab keskkonnahoiu ning tervisliku eluviisiga seotud tegevusi. Eesmärgiks on arendada keskkonnahoidlikku, vastutustundlikku ja kestlikku lahenemist igas tegevuses, alates kõige liht- samast igapäevategevusest kuni suuremate investeerimisprojektideni. TKM Grupis on haldus-, juht- ja järelevalveorganitel oluline roll ettevõtte ärilise käitumise jälgimisel ja selle suunamisel vastavusse nii Grupi sisemiste reeglite kui ka seaduslike ja eetiliste normidega. Teabe avalikustamisel on nende organite ülesanded ja eksperditeadmised määravad tagamaks, et ettevõtte äritegevus toimub vastutustundlikult ja kestlikult. Hal- dus-, juht- ja järelevalveorganid tagavad, et Grupi tegevus vastab HÄT põhimõtetele, mille aluseks on nii rahvusvahelised standardid kui ka kohalikud õigusaktid. Nad jälgivad, et Grupi ja tütarettevõtete tegevus oleks vastavuses ärieetika, ini- mõiguste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete vastutuse standarditega. Haldus- ja juhtorganid kinnitavad ärilise käitumisega seotud poliitikaid ja protseduure. Juhtorganid vastutavad äririskide, sealhulgas korruptsiooni, diskrimineerimise, tooteo- hutuse ja muude ärilise käitumisega seotud riskide hindamise ja vähendamise eest. Lisaks vaadatakse üle vihjeliinile laekunud teated ärilise käitumise rikkumistest ja võetakse vajadusel meetmeid paranduste tegemiseks. TKM Grupp lähtub oma tegevuses Eesti Korruptsioonivastasest seadusest ning kuna Eesti riik on ühinenud ÜRO korrupt- sioonivastase konventsiooniga ja lähtub selles oma seadusandluses, siis ei ole Grupil eraldi korruptsioonivastast poliiti- kat ning selleks eraldi poliitika loomise vajadust ei ole. Grupil on olemas eraldi poliitikad, mis käsitlevad korruptsiooni erinevaid teemasid. Näiteks on Grupil vastutavatelt töötajatelt majanduslike huvide ja lojaalsusdeklaratsioonide kogu- mise kord, juhend rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ning rahvusvaheliste sanktsioonide korraldamiseks, huvide konﬂikti riski maandamise ja vältimise kord, rikkumisest teavitamise kord. Tarneahela juhtimine Grupil on kehtestatud hangete läbiviimise miinimumnõuded, mis on täitmiseks kohustuslik kõikidele TKM Grupp AS ja tema tütarettevõtete töötajatele ja juhatuse liikmetele. Korras toodud põhimõtete järgimist Grupi ettevõtetes kontrollib Grupi siseauditi osakond. Hangete puhul, kus pakkuja saab projekti käigus juurdepääsu Grupi sellistele andmekandjatele või infosüsteemidele, mis sisaldavad töötajate ja/või klientide isikuandmeid, hinnatakse koostöös Grupi andmekaitses- petsialistiga pakkumuste analüüsimisel enne võitja väljakuulutamist alati ka pakkuja poolt rakendatavaid tehnilisi ja orga- nisatsioonilisi meetmeid isikuandmete kaitse tagamiseks ning nende sobivust Grupi poolt kasutusel olevate meetmetega. Pakkuja osapoole riski maandamine on hanke läbiviija kohustus. Riski maandamiseks tuleb mh kontrollida pakkuja ﬁnant- solukorda ja kestlikkust, mainet turul, referentse või portfooliot ning samuti pakkuja äriühingu võimet tulla toime projekti keerukuse ja mahtudega (sh töötajate piisavus). Tarneahela kestlikkuse alaste mõjude hindamiseks viisid Grupi tütarettevõtted Selver, Kulinaaria, Viking Security, Kia Auto, Kaubamaja ja Viking Motors läbi võtmetarnijate hindamise, mille eesmärgiks on teha teadlikumaid ja vastutustundliku- maid äriotsuseid. Hindamise läbiviimiseks kasutati Esgridi platvormi, mis võimaldab kestlikkusalaste andmete süstemaa- tilist kogumist ja analüüsi, arvestades nii ettevõtete üldisi kui ka spetsiiﬁlisi vajadusi ning Euroopa Liidu asjakohaseid standardeid. Hindamise tulemusena said koostööpartnerid tagasisidet oma kestlikkusalase tulemuslikkuse kohta, seal- hulgas võrdluse sektori keskmise tasemega Euroopas, ning soovitusi võimalike parendustegevuste osas, mis aitavad neil edaspidi tegutseda kestlikumalt. Korruptsiooni ja altkäemaksu ennetamine ja avastamine ning juhtumid Grupp käsitleb korruptsioonina ametikohast tuleneva võimu ärakasutamist isikliku kasusaamise otstarbel ja teadvustab endale, et korruptsioon seab ohtu demokraatia ja inimõigused, õõnestab head valitsemist, sotsiaalset õiglust, halvendab riikide konkurentsivõimet ja majanduslikku arengut, seab ohtu demokraatlikud institutsioonid ning ühiskonna moraalsed alustalad. Grupi peamiseks eesmärgiks on korruptsiooni ennetamine, kuid olulist tähelepanu pööratakse ka tegevuste kontrollile. Olulisemateks meetmeteks on huvide konﬂikti vältimine, tegevuste läbipaistvuse tagamine ja teadlikkuse kasvatamine Grupis. Peamised korruptsioonivormid, mille ennetamisele Grupp muuhulgas keskendub on: · altkäemaksu ehk pistise andmine ja võtmine; · ametiseisundi ja mõjuvõimu kuritarvitamine; · huvide konﬂikt; · onupojapoliitika; · omastamine;
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 73 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne · oskus- ja siseteabega kauplemine või selle kasutamine erahuvides. Võitluses korruptsiooniga lähtutakse järgmistest põhimõtetest: · Suhtlemisel töötajatega juhivad Grupi ettevõtete juhid regulaarselt tähelepanu, et korruptsiooni ükski vorm ei ole Grupis aktsepteeritav ja on vastuolus Grupi eetilistele tõekspidamistele. · Korruptsioonijuhtumite ilmnemisel edastatakse vastav info politseile või prokuratuurile. TKM Grupi funktsioonid, kus korruptsiooni ja altkäemaksu oht on suurim on seotud Grupi ettevõtete tarneahelaga, kuna see hõlmab mitmeid tehinguid ja kokkupuuteid väliste partneritega, sealhulgas tarnijate, alltöövõtjate ja teenusepakkuja- tega. Tegevuste läbipaistvuse tagamiseks on Grupis kehtestatud korrad ja juhendid, mis käsitlevad muuhulgas ametiau- tode kasutamist, majanduslike huvide deklareerimist, siseteabega ümberkäimist, väärtpaberitega tehingute tegemist, in- vesteeringute juhtimist, hangete läbiviimist, personali värbamist, riskide juhtimist, asjaajamist ja dokumendihaldust. Tegevuste läbipaistvuse ja nõuetele vastavuse kontrolliga tegeleb Grupi siseauditi osakond. Teadlikkuse kasvatamise eesmärgiga viiakse Grupis läbi nii sisemisi kui väliseid koolitusi, kasvatamaks nii juhatuse- ja juhtkonnaliikmete kui ka töötajate teadlikkust korruptsiooni ennetamisest ja vältimisest. Koolitusi viib läbi Siseauditi osakond vastavalt vajadu- sele. 2024. ja 2025. aastal koolitust ei toimunud. Korruptsiooni- ja/või altkäemaksujuhtumitest teatamiseks on Grupil vihjeliin ning kaebusi menetleb Grupi Siseauditi osa- kond. Grupi ﬁnantsteenuseid pakkuval ettevõttel TKM Finantsil on loodud eraldi huvide konﬂikti sise-eeskiri, mille eesmärk on kehtestada TKM Finants AS teenuse osutamisel tekkida võivate huvide konﬂikti situatsioonide vältimise ja nende võima- liku mõju maandamise kord. Võimalike huvide konﬂikti olukordade avastamisel, lähtuvad TKM Finants juhtorgani liikmed ja töötajad TKM Grupi rikkumisest teavitamise korrast või annavad vastava teabe siseaudiitorile. Kui teave antakse si- seaudiitorile, kohustub siseaudiitor viivitamata välja selgitama huvide konﬂikti tekkimise asjaolud ja põhjused ning koos- tab raporti, milline tehakse teatavaks TKM Finants juhtorganile. Vajadusel, s.o. eelkõige juhul, kui huvide konﬂikti ei ole võimalik kõrvaldada või huvide konﬂikt on tekkinud TKM Finants juhtorgani tasemel, teavitab siseaudiitor ka järelevalvea- sutust. 2025. aasta jooksul loodi ka Grupi üleselt oma huvide konﬂikti käsitlemise kord. Kaubandusettevõtted Selver AS ja Kaubamaja AS on eraldi kehtestanud sise-eeskirjad, mis reguleerivad varaliste väär- tuste vastuvõtmist koostööpartneritelt. TKM Grupis ei ole aruandeperioodil esinenud ühtegi korruptsiooni- või altkäemaksujuhtumit (2024: 0). Poliitiline mõju ja lobitöö TKM Grupp ega Grupi tütarettevõtted ei ole aruandlusperioodil teinud ühtegi poliitilist annetust selle mistahes vormis. Grupp osaleb poliitikakujundamisel valdavalt läbi erialaliitude, kus räägitakse kaasa peamiselt ettevõtete põhivaldkonda puudutavate seadusandlike teemade ja arengukavade osas. Grupi ettevõtted kuuluvad järgmistesse erialaliitudesse ja organisatsioonidesse: · Eesti Kaupmeeste Liit (Kaubamaja AS, Selver AS, Tartu Kaubamaja Kinnisvara OÜ, TKM Beauty Eesti OÜ) · SA Rohetiiger (TKM Grupp AS) · Eesti E-kaubanduse Liit (Kaubamaja AS, Selver AS, TKM Grupp AS) · Eesti Turvaettevõtete Liit (Viking Security AS) · Eesti Kaitse-ja Kosmosetööstuse Liit (Viking Security AS) · GS1 Estonia MTÜ (Selver AS, TKM Beauty OÜ, TKM Beauty Eesti OÜ, TKM Grupp AS) · IGDS (Kaubamaja AS) · Eesti Kaubandus-Tööstuskoda (Selver AS, KIA Auto AS, Viking Motors AS, Kulinaaria OÜ) · Eesti Tööandjate Keskliit (TKM Grupp AS) · Eesti Kvaliteediühing (Selver AS) · Eesti Kalaliit (Kulinaaria OÜ) · Autolammutuste Liit (Kia Auto AS) · Autode müügi- ja teenindusettevõtete Eesti Liit (KIA Auto AS, Viking Motors AS) · Latvian Authorized Automobile Dealers Association (Forum Auto SIA) · Lithuanian Autoentrepreneurs Association (Motus Auto UAB, KIA Auto UAB) · BNI Morbergs (Verte Auto SIA)
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 74 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne · MTÜ Rehviringlus (KIA Auto AS, Viking Motors AS) · Auto Keretöökodade Liit (Viking Motors AS) · Eesti Maksumaksjate Liit (TKM Grupp AS) · Eesti Rõiva ja Tekstiililiit (TKM Grupp AS) · Eesti Siseaudiitorite Ühing (TKM Grupp AS) Grupp osaleb poliitikakujundamisel valdavalt läbi erialaliitude. Kõige aktiivsemalt tegutsetakse Eesti Kaupmeeste Liidu kaudu, et kaitsta kaupmeste huve seadusloome protsessis, ettevõtluse arendamisel ja süvendada hea kaubandustava põhimõtteid. 2025. aastal liitus TKM Finants AS ﬁnantssektorit ühendava Finance Estoniaga, et rääkida kaasa krediidiand- jaid puudutavatel olulistel teemadel ning seda eeskätt väikese turuosalise vaates. 2025. aastal panustas TKM Grupp Eesti Kaupmeeste Liidu kaudu koostatud tagasisidesse Euroopa Komisjonile, mille foo- kuses oli piiriülene koostöö ebaausate kaubandustavade vastu ning lepingute sisulised kohustuslikud nõuded. Grupp toe- tas lähenemist, mis kaitseb tootjaid (sh põllumehi), kuid säilitab samas paindlikkuse ning vastastikuse usalduse kaup- meeste ja tarnijate vahel. Läbi erialaliidu esitas TKM Grupp ettepaneku EUDR määruse rakendamise edasilükkamiseks. Põhjendusena toodi esile ebaproportsionaalne halduskoormus ning puudujäägid rakenduseks vajalikes IT-süsteemides. Grupp toetab määruse eesmärki vältida metsade raadamist, kuid peab oluliseks, et rakenduslikud nõuded oleksid ettevõt- jate võimekusele vastavad ja proportsionaalsed. TKM Finants andis sisendi Finance Estoniale kohtumiseks Euroopa Liidu rahapesu järelevalveorgani AMLA juhatusega. Fookuses oli vajadus säilitada väikestel krediidiandjatel võimalus riskipõhiseks lähenemiseks hoolsusmeetmete rakenda- misel. Samuti rõhutati, et ühtlustamine ei tohiks pärssida digitaalset innovatsiooni, eriti BNPL-teenuste (Buy Now, Pay La- ter) arendamisel. Soovitati võtta eeskujuks GDPRi „soft landing“ lähenemine, kus esmane fookus on juhendamisel, mitte sanktsioneerimisel. TKM Grupp osales dialoogis Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametiga (TTJA), selgitades toodete ja teenuste ligipää- setavuse seaduse kohaldamisala iseteeninduskassade osas. Grupi hinnangul ei ole kaubandusettevõte seaduse tähendu- ses kohustatud isik ning TTJA-l puudub õigus teha ettekirjutusi iseteenindusseadmete vastavuse kohta. Grupp toonitas, et peab oma kaupluste ligipääsetavust ja kasutusmugavust kõigile klientidele väga oluliseks, kuid jääb seisukohale, et iseteenindusseadmete vastavuse eest vastutavad aga tootjad ja levitajad. TKM Grupp AS ega tema tütarettevõtted ei ole registreeritud ELi läbipaistvusregistris või mõnes samaväärses liikmesriigi läbipaistvusregistris. Grupi haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmeid ei töötanud ametisse nimetamisele eelnenud kahe aasta jooksul avalikus halduses (sh reguleerivates asutustes) võrreldaval ametikohal. Maksetavad Keskmiselt kulub Grupi tütarettevõtetel arve tasumiseks 29 päeva (2024: 28) ja tüüptingimustega kooskõlas olevad mak- sed moodustavad 99% (2024: 98%). Tüüptingimustega kooskõlas olevate maksete hindamiseks viis Grupp läbi võtmetar- nijatele tehtud maksete analüüsi. Arvutamisel järjestati TKM Grupi ja selle tütarettevõtte tarnijad ostuarvete käibe alusel. Analüüsi valimis on iga ettevõtte 10 suurima käibega tarnijat, mis vastasid VKE (väike- ja keskmise suurusega ettevõtete) määratlusele. Grupi ettevõtete omavahelised tarnimisi valimisse sisse ei arvestatud. Hilinenud maksetega seotud poole- liolevad kohtumenetlused puuduvad. Arved on loetud tähtaegselt tasutuks, kui nädalavahetusele või riiklikule pühale langenud maksetähtajaga arve tasutakse esimesel pangapäeval peale seda. Maksetingimuste kirjeldus päevade arvuna tarnijate kategooriate (segmendi tarnijate) kaupa: Kinnisvara 14-21 päeva, supermarketid 14-60 päeva, ilutoodete kaubandus 30 päeva, kaubamajad 30-60 päeva, autokau- bandus 14-30 päeva, turvateenused 10-21 päeva.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 75 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Konsolideeritud kestlikkusaruandluse lisad Lisa 1 Kestlikkusaruande koostamisel täidetud avalikustamisnõuete loetelu Jrk nr Avalikustamisnõue Kestlikkusaruande lk 1 ESRS 2 ÜLDINE AVALIKUSTATAV TEAVE 33-42 2 BP-1 – kestlikkusaruannete koostamise üldine alus 33 3 BP-2 – avalikustamine seoses konkreetsete asjaoludega 33-42 4 GOV-1 – haldus-, juht- ja järelevalveorganite roll 34-36 5 GOV-2 – ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganitele esitatud teave ja nende käsitletavad kestlikkusaspektid 34-36 6 GOV-3 – kestlikkusalase tulemuslikkuse kaasamine motivatsioonikavadesse 35 7 GOV-4 – avaldus hoolsuskohustuse kohta 37 8 GOV-5– riskijuhtimine ja kestlikkusaruandluse sisekontroll 34-36 9 SBM-1 – strateegia, ärimudel ja väärtusahel 36-38 10 SBM-2 – sidusrühmade huvid ja seisukohad 38 11 SBM-3 – olulised mõjud, riskid ja võimalused ning nende seos strateegia ja ärimudeliga 50, 58, 62, 68, 71 12 IRO-1 – oluliste mõjude, riskide ja võimaluste kindlakstegemise ja hindamise protsessi kirjeldus 39-42, 50, 58, 63, 68, 71 13 IRO-2 – ESRS-ide avalikustamisnõuded, mis on hõlmatud ettevõtja kestlikkusaruandega 39-42 14 MDR-P - oluliste kestlikkusaspektide haldamiseks vastu võetud poliitika 52, 58, 63, 69, 71 15 MDR-A - oluliste kestlikkusaspektidega seotud meetmed ja ressursid 52, 58, 63, 69, 71 16 MDR-M - oluliste kestlikkusaspektidega seotud mõõdikud 55, 60, 65-67, 70, 72, 73, 74 17 MDR-T - poliitika ja meetmete tõhususe jälgimine eesmärkide kaudu 52, 59, 65, 70 18 E1 KLIIMAMUUTUSED 50-57 19 E1-1 – üleminekukava kliimamuutuste leevendamiseks 50 20 E1-2 – kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud poliitika 52 21 E1-3 – kliimamuutuste poliitikaga seotud meetmed ja ressursid 52 22 E1-4 – kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud eesmärgid 52 23 E1-5 – energiatarbimine ja energiaallikate jaotus 54 24 E1-6 – 1., 2. ja 3. mõjuala koguheide ning KHG koguheide 55-57 25 E1-7– KHG sidumine ja KHG heite vähendamise projektid, mida rahastatakse süsinikukrediitide kaudu 57 26 E1-8 – ettevõttesisene süsinikuheite hinnastamine - 27 E1-9 – olulistest füüsilistest ja üleminekuriskidest ning potentsiaalsetest kliimaga seotud võimalustest tulenev oodatav ﬁnantsmõju üleminekusätete aplikeerumine 28 E2 SAASTUS ei ole oluline 29 E2-1 – saastega seotud poliitika ei ole oluline 30 E2-2 – saastega seotud meetmed ja ressursid ei ole oluline 31 E2-3 – saastega seotud eesmärgid ei ole oluline 32 E2-4 – õhu, vee ja pinnase saaste ei ole oluline 33 E2-5 – probleemsed ja väga ohtlikud ained ei ole oluline
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 76 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Jrk nr Avalikustamisnõue Kestlikkusaruande lk 34 E2-6 – oluliste saastega seotud riskide ja võimaluste oodatav ﬁnantsmõju ei ole oluline 35 E3 VEE- JA MERERESSURSID ei ole oluline 36 E3-1 – vee- ja mereressurssidega seotud poliitika ei ole oluline 37 E3-2 – vee- ja mereressurssidega seotud meetmed ja ressursid ei ole oluline 38 E3-3 – vee- ja mereressurssidega seotud eesmärgid ei ole oluline 39 E3-4 – veetarbimine ei ole oluline 40 E3-5 – oluliste vee- ja mereressurssidega seotud riskide ja võimaluste oodatav ﬁnantsmõju ei ole oluline 41 E4 ELURIKKUS JA ÖKOSÜSTEEMID ei ole oluline 42 E4-1 – üleminekukava ning elurikkuse ja ökosüsteemide arvesse võtmine strateegias ja ärimudelis ei ole oluline 43 E4-2 – elurikkuse ja ökosüsteemidega seotud poliitika ei ole oluline 44 E4-3 – elurikkuse ja ökosüsteemidega seotud meetmed ja ressursid ei ole oluline 45 E4-4 – elurikkuse ja ökosüsteemidega seotud eesmärgid ei ole oluline 46 E4-5 – elurikkuse ja ökosüsteemide muutusega seotud mõjunäitajad ei ole oluline 47 E4-6 – elurikkuse ja ökosüsteemidega seotud riskide ja võimaluste oodatav ﬁnantsmõju ei ole oluline 48 E5 RESSURSIKASUTUS JA RINGMAJANDUS 58-61 49 E5-1 – ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud poliitika 58 50 E5-2 – ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud meetmed ja ressursid 58 51 E5-3 – ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud eesmärgid 59 52 E5-4 – ressursside sisendvood 60 53 E5-5 – ressursside väljundvood 60 54 E5-6 – ressursikasutuse ja ringmajandusega seotud oluliste riskide ja võimaluste oodatav ﬁnantsmõju üleminekusätete aplikeerumine 55 S1 OMA TÖÖTAJASKOND 62-67 56 S1-1 – oma töötajaskonnaga seotud poliitika 63 57 S1-2 – protsessid oma töötajaskonna ja töötajaskonna esindajatega suhtlemiseks mõjude teemal 64 58 S1-3 – protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad oma töötajatel probleeme tõstatada 64 59 S1-4 – meetmete võtmine seoses oluliste mõjudega oma töötajaskonnale ning lähenemisviisid oma töötajaskonnaga seotud oluliste riskide maandamiseks ja oluliste võimaluste kasutamiseks ning nende meetmete tõhusus 64 60 S1-5 – oluliste negatiivsete mõjude juhtimise, positiivsete mõjude suurendamise ning oluliste riskide ja võimaluste juhtimisega seotud eesmärgid 65 61 S1-6 – ettevõtja palgatöötajate tunnused 65 62 S1-7 – ettevõtja oma töötajaskonda kuuluvate mittepalgatöötajate tunnused 65 63 S1-8 – hõlmatus kollektiivläbirääkimistega ja sotsiaaldialoog 65 64 S1-9 – mitmekesisuse näitajad 66 65 S1-10 – piisav töötasu 66 66 S1-11 – sotsiaalkaitse 66 67 S1-12 – puuetega isikud üleminekusätete aplikeerumine
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 77 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Jrk nr Avalikustamisnõue Kestlikkusaruande lk 68 S1-13 – koolituse ja oskuste arendamise mõõdikud 66 69 S1-14 – tervishoiu ja ohutusega seotud mõõdikud üleminekusätete aplikeerumine 70 S1-15 – töö- ja eraelu tasakaalu mõõdikud üleminekusätete aplikeerumine 71 S1-16 – tasustamise mõõdikud (palgalõhe ja kogutasu) 67 72 S1-17 – juhtumid, kaebused ning inimõigustele avalduvad tõsised mõjud 67 73 S2 TÖÖTAJAD VÄÄRTUSAHELAS ei ole oluline 74 S2-1 – väärtusahela töötajatega seotud poliitika ei ole oluline 75 S2-2 – protsessid väärtusahela töötajate kaasamiseks seoses mõjudega ei ole oluline 76 S2-3 – protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad väärtusahela töötajatel probleeme tõstatada ei ole oluline 77 S2-4 – meetmete võtmine seoses oluliste mõjudega väärtusahela töötajatele, lähenemisviisid väärtusahela töötajatega seotud oluliste riskide juhtimiseks ja oluliste võimaluste kasutamiseks ning nende meetmete tõhusus ei ole oluline 78 S2-5 – – oluliste negatiivsete mõjude juhtimise, positiivsete mõjude suurendamise ning oluliste riskide ja võimaluste juhtimisega seotud eesmärgid ei ole oluline 79 S3 MÕJUTATUD KOGUKONNAD ei ole oluline 80 S3-1 – mõjutatud kogukonnaga seotud poliitika ei ole oluline 81 S3-2 – protsessid suhtlemiseks mõjutatud kogukondadega mõjude teemal ei ole oluline 82 S3-3 – protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad mõjutatud kogukondadel probleeme tõstatada ei ole oluline 83 S3-4 – meetmete võtmine seoses oluliste mõjudega mõjutatud kogukondadele ning lähenemisviisid mõjutatud kogukondadega seotud oluliste riskide juhtimiseks ja oluliste võimaluste kasutamiseks ning nende meetmete tõhusus ei ole oluline 84 S3-5 – oluliste negatiivsete mõjude juhtimise, positiivsete mõjude suurendamise ning oluliste riskide ja võimaluste juhtimisega seotud eesmärgid ei ole oluline 85 S4 TARBIJAD JA LÕPPKASUTAJAD 68- 70 86 S4-1 – tarbijate ja lõppkasutajatega seotud poliitika 69 87 S4-2 – protsessid tarbijate ja lõppkasutajatega suhtlemiseks mõjude teemal 69 88 S4-3 – protsessid negatiivsete mõjude heastamiseks ja kanalid, mis võimaldavad tarbijatel ja lõppkasutajatel probleeme tõstatada 69 89 S4-4 – meetmete võtmine seoses oluliste mõjudega tarbijatele ja lõppkasutajatele ning lähenemisviisid oluliste riskide juhtimiseks ja tarbijate ja lõppkasutajatega seotud oluliste võimaluste kasutamiseks ning nende meetmete tõhusus 69 90 S4-5 – oluliste negatiivsete mõjude juhtimise, positiivsete mõjude suurendamise ning oluliste riskide ja võimaluste juhtimisega seotud eesmärgid 70 91 G1 ÄRILINE KÄITUMINE 71-74 92 G1-1 – ärilise käitumise poliitika ja ettevõtluskultuur 71 93 G1-2 – tarneahela juhtimine 72 94 G1-3 – korruptsiooni ja altkäemaksu ennetamine ja avastamine 72 95 G1–4 – korruptsiooni- või altkäemaksujuhtumid 72-73 96 G1-5 – poliitiline mõju ja lobitöö 73 97 G1-6 – maksetavad 74
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 78 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Lisa 2 Valdkonnaüleste ja teemapõhiste standardite muudest ELi õigusaktidest tulenevate andmepunktide loetelu Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR- määrus 3. samba viide Võrdlusaluste mää- ruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS 2 GOV-1 Juhtorga- nite sooline mitmekesisus andmepunkti 21 alapunkt d I lisa tabeli 1 näitaja nr 13 Komisjoni delegeeri- tud määrus (EL) 2020/1816, II lisa jah 66 ESRS 2 GOV-1 Juhtimisor- ganite sõltumatute liikmete protsent, paragrahvi 21 alapunkt e Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1816 II lisa jah 33 ESRS 2 GOV-4 Avaldus hoolsuskohustuse kohta andmepunkt 30 I lisa tabeli 3 näitaja nr 10 jah 37 ESRS 2 SBM-1 Osalemine fossiilkütustega seotud tegevustes andme- punkti 40 paragrahvi d ala- punkt i I lisa tabeli 1 näitaja nr 4 Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 449a; komisjoni ra- kendusmääruse (EL) 2022/2453 (6) tabel 1: kva- litatiivne teave keskkonna- riski kohta ja tabel 2: kvali- tatiivne teave sotsiaalsete riskide kohta Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1816 II lisa ei ESRS 2 SBM-1Osalemine kemikaalide tootmisega seotud tegevustes parag- rahvi 40 alapunkti d ala- punkt i I lisa tabeli 2 näitaja nr 9 Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1816 II lisa ei ESRS 2 SBM-1 Osalemine vastuoluliste relvadega seotud tegevustes parag- rahvi 40 alapunkti d ala- punkt iii I lisa tabeli 1 näitaja nr 14 Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 (7) artikli 12 lõige 1, delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1816 II lisa ei ESRS 2 SBM-1 Osalemine tubaka kasvatamise ja tootmisega seotud tege- vustes paragrahvi 40 ala- punkti d alapunkt iv Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõige 1, de- legeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa ei ESRS E1-1 Üleminekukava kliimaneutraalsuse saavu- tamiseks 2050. aastaks paragrahv 14 Määruse (EL) 2021/111 9 artikli 2 lõige 1 jah 50 ESRS E1-1 Ettevõtjad, kes on välja jäetud Pariisi kok- kuleppega kooskõlas ole- vatest võrdlusalustest pa- ragrahvi 16 alapunkt g Artikkel 449a määrus (EL) nr 575/2013; komisjoni ra- kendusmääruse (EL) 2022/2453 vorm 1: panga- portfell – kliimamuutustega seotud üleminekurisk: riski- positsioonide krediidikvali- teet sektorite kaupa, heitko- gused ja järelejäänud täh- taeg Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõike 1 punktid d–g ja artikli 12 lõige 2 jah 52
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 79 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR- määrus 3. samba viide Võrdlusaluste mää- ruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS E1-4 KHG heite vä- hendamise eesmärgid pa- ragrahv 34 I lisa tabeli 2 näitaja nr 4 Artikkel 449a määrus (EL) nr 575/2013;komisjoni ra- kendusmääruse (EL) 2022/2453 vorm 3: pangaportfell – klii- mamuutustega seotud üle- minekurisk: järgimisnäita- jad Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 artikkel 6 jah 56 ESRS E1-5 Fossiilkütustest tulenev energiatarbimine, jaotatuna allikate kaupa (ainult suure kliimamõjuga sektorid) paragrahv 38 I lisa tabeli 1 näitaja nr 5 ja tabeli 2 näitaja nr 5 jah 54 ESRS E1-5 energiatarbi- mine ja energiaallikate jao- tus, paragrahv 37 I lisa tabeli 1 näitaja nr 5 jah 54 ESRS E1-5 Energiamahu- kus seoses tegevustega suure kliimamõjuga sekto- rites paragrahvid 40 kuni 43 I lisa tabeli 1 näitaja nr 6 jah 55 ESRS E1-6 Mõjualade 1, 2 ja 3 koguheide ja KHG ko- guheide paragrahv 44 I lisa tabeli 1 näitajad nr 1 ja 2 Artikkel 449a; määrus (EL) nr 575/2013; komisjoni ra- kendusmääruse (EL) 2022/2453 vorm 1: panga- portfell – kliimamuutustega seotud üleminekurisk: riski- positsioonide krediidikvali- teet sektorite kaupa, heitko- gused ja järelejäänud täh- taeg Delegeeritud mää- rus (EL) 2020/1818, artikli 5 lõige 1, artikkel 6 ja artikli 8 lõige 1 jah 56 ESRS E1-6 KHG koguheite mahukus paragrahvid 53 kuni 55 I lisa tabeli 1 näitaja nr 3 Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 449a; komisjoni ra- kendusmääruse (EL) 2022/2453 vorm 3: panga- portfell – kliimamuutustega seotud üleminekurisk: järgi- misnäitajad Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 artikli 8 lõige 1 jah 56 ESRS E1-7 KHG sidumine ja süsinikukrediidid parag- rahv 56 määruse (EL) 2021/111 9 artikli 2 lõige 1 jah 57 ESRS E1-9 Võrdlusaluse portfelli riskipositsioon kliimaga seotud füüsiliste riskide suhtes paragrahv 66 Delegeeritud mää- ruse (EL) 2020/1818 II lisa; delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa ei
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 80 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR-määrus 3. samba viide Võrdlusaluste määruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS E1-9 Rahaliste sum- made jaotus akuutse ja kroonilise füüsilise riski alusel, paragrahvi 66 ala- punkt a ESRS E1-9 Oluli- sele füüsilisele riskile ava- tud oluliste varade asukoht paragrahvi 66 alapunkt c Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 449a; komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2453 punktid 46 ja 47; vorm 5: pangaport- fell – kliimamuutus- tega seotud füüsiline risk: füüsilise riskiga seotud riskiposit- sioonid). ei ESRS E1-9 Kinnisvara jao- tus bilansilise väärtuse ja energiatõhususe klasside alusel paragrahvi 67 ala- punkt c Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 449a; Komisjoni rakendus- määruse (EL) 2022/2453 punkt 34; vorm 2: pangaport- fell – kliimamuutus- tega seotud ülemine- kurisk: kinnisvarata- gatisega laenud – ta- gatise energiatõhu- sus) ei ESRS E1-9 Portfelli avatus kliimaga seotud võimalus- tele paragrahv 69 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 II lisa ei ESRS E2-4 Iga Euroopa saasteainete heite- ja üle- kanderegistri määruse II li- sas loetletud saasteaine kogus, mis on väljutatud õhku, vette ja pinnasesse, paragrahv 28 I lisa tabeli 1 näitaja nr 8; I lisa tabeli 2 näitaja nr 2; I lisa tabeli 2 näitaja nr 1, I lisa tabelis 2 näitaja nr 3 ei ESRS E3-1 Vee- ja mere- ressursid, paragrahv 9 I lisa tabeli 2 näitaja nr 7 ei ESRS E3-1 Eripoliitika, pa- ragrahv 13 I lisa tabeli 2 näitaja nr 8 ei ESRS E3-1 Kestlikud ookeanid ja mered parag- rahv 14 I lisa tabeli 2 näitaja nr 12 ei ESRS E3-4 Ringlusse võe- tud ja korduskasutatud vee üldkogus, paragrahvi 28 alapunkt c I lisa tabeli 2 näitaja nr 6.2 ei ESRS E3-4 Vee kogutarbi- mine (m3 ) oma tegevuse puhastulu kohta paragrahv 29 I lisa tabeli 2 näitaja nr 6.1 ei
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 81 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR-määrus 3. samba viide Võrdlusaluste määruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS 2 – SBM 3 – E4 paragrahvi 16 alapunkti a alapunkt i I lisa tabeli 1 näitaja nr 7 ei ESRS 2 – SBM 3 – E4 paragrahvi 16 alapunkt b I lisa tabeli 2 näitaja nr 10 ei ESRS 2 – SBM 3 – E4 paragrahvi 16 alapunkt c I lisa tabeli 2 näitaja nr 14 ei ESRS E4-2 Maaga/põllumajandusega seotud kestlik praktika või poliitika paragrahvi 24 alapunkt b I lisa tabeli 2 näitaja nr 11 ei ESRS E4-2 Ookeanide/meredega seotud kestlik praktika või poliitika paragrahvi 24 alapunkt c I lisa tabeli 2 näitaja nr 12 ei ESRS E4-2 Raadamisega seotud poliitika, paragrahvi 24 alapunkt d I lisa tabeli 2 näitaja nr 15 ei ESRS E5-5 Ringlusse võtmata jäätmed, paragrahvi 37 alapunkt d I lisa tabeli 2 näitaja nr 13 jah 61 ESRS E5-5 Ohtlikud ja radioaktiivsed jäätmed, paragrahv 39 I lisa tabeli 1 näitaja nr 9 jah 61 ESRS 2- SBM3 - S1 Sunniviisilise töö juhtumite oht, paragrahvi 14 alapunkt f I lisa tabeli 3 näitaja nr 13 jah 63 ESRS 2- SBM3 - S1 Lapstööjõu kasutamise juhtumite oht paragrahvi 14 alapunkt g I lisa tabeli 3 näitaja nr 12 jah 63 ESRS S1-1 Inimõigustealased poliitilised kohustused paragrahv 20 I lisa tabeli 3 näitaja nr 9 ja tabeli 1 näitaja nr 11 jah 63 ESRS S1-1 Hoolsuskohustuse poliitika küsimustes, mida käsitletakse Rahvusvahelise Tööorgani- satsiooni põhikonventsioo- nides nr 1–8; paragrahv 21 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa jah 63 ESRS S1-1 inimkaubanduse tõkesta- mise protsessid ja meetmed paragrahv 22 I lisa tabeli 3 näitaja nr 11 jah 63
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 82 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR-määrus 3. samba viide Võrdlusaluste määruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS S1-1 tööõnnetuste ennetamise poliitika või ohjamissüsteem, parag- rahv 23 I lisa tabeli 3 näitaja nr 1 jah 63 ESRS S1-3 kaebuste käsit- lemise mehhanismid, pa- ragrahvi 32 alapunkt c I lisa tabeli 3 näitaja nr 5 jah 64 ESRS S1-14 Surmajuhtu- mite arv ning tööõnnetuste arv ja määr, paragrahvi 88 alapunktid b ja c I lisa tabeli 3 näitaja nr 2 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa jah 66 ESRS S1-14 Vigastuste, õnnetuste, surmajuhtumite või haiguste tõttu kaotatud päevade arv paragrahvi 88 alapunkt e I lisa tabeli 3 näitaja nr 3 jah 66 ESRS S1-16 Korrigeeri- mata sooline palgalõhe pa- ragrahvi 97 alapunkt a I lisa tabeli 1 näitaja nr 12 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa jah 66 ESRS S1-16 Liiga suur te- gevjuhi palga suhtarv pa- ragrahvi 97 alapunkt b I lisa tabeli 3 näitaja nr 8 jah 66 ESRS S1-17 Diskrimineeri- misjuhtumid, paragrahvi 103 alapunkt a I lisa tabeli 3 näitaja nr 7 jah 66 ESRS S1-17 ÜRO äritege- vuse ja inimõiguste juhtpõ- himõtete ning OECD suu- niste mittejärgimine parag- rahvi 104 alapunkt a I lisa tabeli 1 näitaja nr 10 ja tabeli 3 näitaja nr 14 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa; delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõige 1 jah 66 ESRS 2 - SBM3 - S2 Märki- misväärne oht, et väärtu- sahelas kasutatakse laps- tööjõudu või sunniviisilist tööd, paragrahvi 11 ala- punkt b I lisa tabeli 3 näitajad nr 12 ja 13 ei ESRS S2-1 Inimõigusteala- sed poliitilised kohustused paragrahv 17 I lisa tabeli 3 näitaja nr 9 ja tabeli 1 näitaja nr 11 ei ESRS S2-1 Väärtusahela töötajatega seotud poliitika paragrahv 18 I lisa tabeli 3 näitajad nr 11 ja 4 ei ESRS S2-1 ÜRO äritege- vuse ja inimõiguste juhtpõ- himõtete või OECD suu- niste mittejärgimine parag- rahv 19 I lisa tabeli 1 näitaja nr 10 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa; delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõige 1 ei
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 83 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Avalikustamisnõue ja seo- tud andmepunkt SFDR-määrus 3. samba viide Võrdlusaluste määruse viide Euroopa kliima- määruse viide Oluli- sus (jah, ei) Lk aruan des ESRS S2-1 Hoolsuskohus- tuse poliitika küsimustes, mida käsitletakse Rahvus- vahelise Tööorganisat- siooni põhikonventsiooni- des nr 1–8; paragrahv 19 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa ei ESRS S2-4 Inimõigustega seotud küsimused ja intsi- dendid, mis on seotud väärtusahela eelnevate ja järgnevate etappidega pa- ragrahv 36 I lisa tabeli 3 näitaja nr 14 ei ESRS S3-1 Inimõigusteala- sed poliitilised kohustu- sed, paragrahv 16 I lisa tabeli 3 näitaja nr 9 ja tabeli 1 näitaja nr 11 ei ESRS S3-1 ÜRO äritege- vuse ja inimõiguste juhtpõ- himõtete, ILO põhimõtete ja OECD suuniste mittejär- gimine paragrahv 17 I lisa tabeli 1 näitaja nr 10 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa; delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõige 1 ei ESRS S3-4 Inimõiguste kü- simused ja juhtumid, pa- ragrahv 36 I lisa tabeli 3 näitaja nr 14 ei ESRS S4-1 Tarbijate ja lõppkasutajatega seotud poliitika, paragrahv 16 I lisa tabeli 3 näitaja nr 9 ja tabeli 1 näitaja nr 11 jah 69 ESRS S4-1 ÜRO äritege- vuse ja inimõiguste juhtpõ- himõtete ja OECD suuniste mittejärgimine paragrahv 17 I lisa tabeli 1 näitaja nr 10 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa; delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artikli 12 lõige 1 jah 69 ESRS S4-4 Inimõiguste kü- simused ja juhtumid, pa- ragrahv 35 I lisa tabeli 3 näitaja nr 14 jah 69 ESRS G1-1 ÜRO korrupt- sioonivastane konvent- sioon, paragrahvi 10 ala- punkt b I lisa tabeli 3 näitaja nr 15 jah 71 ESRS G1-1 Rikkumisest teatajate kaitse paragrahvi 10 alapunkt d I lisa tabeli 3 näitaja nr 6 jah 35 ESRS G1-4 Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastaste seaduste rikkumise eest määratavad trahvid, parag- rahvi 24 alapunkt a I lisa tabeli 3 näitaja nr 17 Delegeeritud määruse (EL) 2020/1816 II lisa jah 73 ESRS G1-4 Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitluse standardid parag- rahvi 24 alapunkt b I lisa tabeli 3 näitaja nr 16 jah 72
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 84 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Lisa 3 Hoolsuskohustuse tabel Hoolsuskohustuse põhielemendid Kestlikkusaruande punktid a) Hoolsuskohustuse integreerimine valitsemisse, stratee- giasse ja ärimudelisse „Strateegia ja ärimudel“, lk 36 b) Mõjutatud sidusrühmade kaasamine hoolsuskohustuse kõigisse olulistesse etappidesse „Sidusrühmad“, lk 38 c) Kahjulike mõjude tuvastamine ja hindamine „Kahese olulisuse (mõjude, riskide ja võimaluste) hindamine“, lk 39 d) Meetmete võtmine nende kahjulike mõjude leevendami- seks „Kahese olulisuse (mõjude, riskide ja võimaluste) hindamine“, lk 39 e) Nende jõupingutuste tõhususe jälgimine ja sellest teavita- mine „Juhtimine“, lk 34
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 85 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Tasustamisaruanne Käesolev tasustamisaruanne on koostatud vastavalt Grupi tasustamispoliitikale, mis lähtub eelkõige Grupi pikaajalistest eesmärkidest, arvestades seejuures ettevõtte majandustulemusi ning investorite ja võlausaldajate õigustatud huve ja on leitav Grupi kodulehelt tkmgrupp.ee. Tasustamisaruande eesmärk on anda terviklik ja selge ülevaade juhtidele tasustamise põhimõtete kohaselt makstud tasu kohta. Tasustamisaruanne kajastab teavet Grupi juhatusele 2025. aastal makstud töötasude ja muude hüvitiste kohta. Tasustamisaruandes raporteeritud Grupi juhatusele makstud tasud üksikuna, tasude kogusumma ja muud hüvitised vas- tavad Grupi tasustamispoliitikale. Juhatuse tasu 2025. aastal oli Grupi juhatus üheliikmeline. Juhatuse liikme Raul Puusepa ülesanded ja tasu on täpsemalt määratletud temaga sõlmitud ametilepingus, milles Gruppi esindas nõukogu esimees. Juhatuse liikme Raul Puuseppa ametiaega pikendati 2026. aasta 13. veebruaril ning tema vo- litused lõpevad 5. märtsil 2029. Juhatuse liikme tasud tuhandetes, EUR 2021 2022 2023 2024 2025 Tasu kogusumma 271,0 278,0 333,2 294,5 241,8 sh põhitöötasu 1 108,0 103,7 137,6 144,0 144,0 sh tulemustasu 2 163,0 174,3 195,6 150,5 97,8 1 Põhitöötasu on arvestatud tekkepõhiselt brutotasuna. 2 2025. aasta eest on tulemustasu reserv arvestatud maksimaalse võimaliku brutotasuna ja võib erineda tegelikult välja maksmisele minevast tasust. Hinnangu juhatuse liikme tööle ja eesmärkide täitmisele ning sellest tulenevalt tulemustasu tegeliku väljamakse suuruse määrab Grupi nõukogu pärast Grupi 2025. majan- dusaasta aastaaruande kinnitamist üldkoosoleku poolt. Juhatuse liikme põhitöötasu ja tulemustasu osakaal Lepingu kohaselt makstakse juhatuse esimehele juhatuse liikme tasu ning tal on võim- alus saada tulemustasu kord aastas vastavalt Grupi eelmise aasta majandustulemuse konkreetsete, võrreldavate ning eelnevalt kindlaks määra- tud eesmärkide täitmisele ning pikaajaliste strateegiliste ees- märkide järgimisele. Täienda- vaid boonuseid, soodustusi, saadud või pakutud aktsiad ega aktsiaoptsioone Grupi ju- hatuse liikmel ei ole. 40% 37% 41% 49% 60% 60% 63% 59% 51% 40% 0 50 100 150 200 250 300 350 400 2021 2022 2023 2024 2025 Tuh eur Põhitasu Tulemustasu
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 86 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Juhatuse liikme tasude muutuse, Grupi tulemuslikkuse ja Grupi töötajate täistööaja keskmise tasu aastane muutus: 2021 2022 2023 2024 2025 Puhaskasumi kasv 64,2% -7,9% 26,9% -26,6% -36,2% Juhi tasu kasv 21,7% 2,6% 19,9% -11,6% -17,9% sh põhitöötasu kasv 1 6,8% -4,0% 32,8% 4,6% 0,0% sh tulemustasu kasv 34,2% 7,0% 12,2% -23,0% -35,0% Täistööaja keskmise tasu kasv 2 6,3% 13,8% 10,8% 2,5% 4,4% 1 Põhitöötasu suurust mõjutavad juhatuse liikme lepingu pi- kendamisel toimuvad tasude korrigeerimised ja võimalikud haigusperioodid. 2 Täistööaja keskmine tasu on arvestatud vastavalt lisas 22 Tööjõukulud toodud palgakulule, millest on maha arvatud juhatuse liikme tasu, jagamisel aruandeperioodi keskmise täistööajale taandatud töötajate arvuga, kus ei ole sisse ar- vatud juhatuse liiget. Allolev tabel kirjeldab juhatuse liikme tasu kujunemise põhimõtteid ja selle kohaldamise kriteeriume. Tasu element ja selle rakendamise poliitika kokkuvõte Rakendamine 2025 Põhitasu  vastab samasse majandussektorisse kuuluvate äriühingute juhtidele makstava tasu vähemalt keskmisele suurusele Juhi juhatuse liikme põhitasu korrigeeriti 17.02.2023.  arvestab juhi kompetentse  piisavalt motiveeriv tegutsemaks äriühingu parimates huvides Tulemustasu  ﬁnantstulemuse komponent, mis sõltub Grupi majandustulemustest  strateegia komponent, mis sõltub eelnevalt juhiga kokku lepitud Grupi strateegiliste eesmärkide täitmisest Hinnanguliselt täitis juht osaliselt Grupile 2025. aastaks seatud ﬁnantseesmärgid ning järgis pikaajalisi strateegilisi ees- märke. Lisahüved  täiendavad hüved, mh täiendav tasustatud puhkus, ametiauto, tele- fonikompensatsioon, juhtimisalaste ajakirjade vm väljaannete luge- misõigus, juhtidele suunatud ühingute ja ühenduste liikmelisus, koo- litused jms. Grupp kattis juhataja ametiauto ning tele- fonikulud. Aktsiaoptsioonid  õigus aktsiaoptsioonile Ei rakendatud Lahkumishüvitis  lahkumishüvitis, mille suurus vastab maksimaalselt juhi 6 kuu kesk- misele tasule Ei rakendatud Lisaks juhatuse liikme rollile osaleb Raul Puusepp mitme Gruppi kuuluva ettevõtte nõukogu töös, mille eest arvestati talle 2025. aastal kokku tasu brutosummas 102,7 tuhat eurot. Aruandeaastal ei teinud Grupi nõukogu tulemustasu määramisel tasustamispõhimõtetest erandeid. Samuti ei kasutanud Grupi nõukogu võimalust varasemalt määratud tulemustasude tagasinõudmiseks. 0,27 0,28 0,33 0,29 0,24 13,8 15,7 17,4 17,8 18,6 2021 2022 2023 2024 2025 Aastatasude muutus Juhi aastatasu (mln eur) Täistööaja keskmine aastatasu (tuh eur)
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 87 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Juhataja kinnitus ja allkiri tegevusaruandele Juhataja kinnitab, et peatükkidest „Tegevusaruanne“ ning „Tasustamisaruanne“ koosnev tegevusaruanne annab õige ja õiglase ülevaate aruandeperioodi jooksul toimunud olulistest sündmustest ning nende mõjust raamatupidamisaruan- dele, sisaldab peamiste riskide ja ebaselguste kirjeldust ning kajastab olulise tähtsusega tehinguid seotud osapooltega. Raul Puusepp Juhataja allkirjastatud digitaalselt Tallinnas, 18. veebruaril 2026
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 88 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JUHATAJA KINNITUS KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE Juhataja kinnitab lehekülgedel 88 kuni 133 toodud TKM Grupp ASi 2025. a. konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise õigsust ja täielikkust. Juhataja kinnitab, et: 1. konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud arvestuspõhimõtted on vastavuses rah- vusvaheliste ﬁnantsaruandluse standarditega, nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt; 2. konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt emaettevõtja ja kontserni ﬁnantssei- sundit, majandustulemust ja rahavoogusid; 3. TKM Grupp AS ja tema tütarettevõtjad on jätkuvalt tegutsevad. Raul Puusepp Juhataja allkirjastatud digitaalselt Tallinnas, 18. veebruaril 2026
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 89 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD FINANTSSEISUNDI ARUANNE Tuhandetes eurodes Lisa 31.12.2025 31.12.2024 VARAD Käibevara Raha ja pangakontod 5 29 516 45 454 Nõuded ja ettemaksed 6 23 628 30 310 Varud 8 101 186 97 091 Käibevara kokku 154 330 172 855 Põhivara Pikaajalised nõuded ja ettemaksed 11 217 235 Sidusettevõtjad 10 1 860 1 733 Kinnisvarainvesteeringud 12 76 162 81 284 Materiaalne põhivara 13 438 977 424 794 Immateriaalne põhivara 14 26 429 25 785 Põhivara kokku 543 645 533 831 VARAD KOKKU 697 975 706 686 KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL Lühiajalised kohustused Võlakohustused 15 63 536 44 436 Võlad ja ettemaksed 17 104 955 110 997 Lühiajalised kohustused kokku 168 491 155 433 Pikaajalised kohustused Võlakohustused 15 256 942 279 958 Võlad ja ettemaksed 17 1 386 1 285 Edasilükkunud tulumaksukohustus 18 6 893 7 939 Pikaajalised eraldised ja ettemakstud tulevaste pe- rioodide tulud 510 543 Pikaajalised kohustused kokku 265 731 289 725 KOHUSTUSED KOKKU 434 222 445 158 Omakapital Aktsiakapital 19 16 292 16 292 Kohustuslik reservkapital 2 603 2 603 Ümberhindluse reserv 120 630 112 167 Jaotamata kasum 124 228 130 466 OMAKAPITAL KOKKU 263 753 261 528 KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU 697 975 706 686 Lisad lehekülgedel 93 - 133 on käesoleva konsolideeritud aastaaruande lahutamatud osad.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 90 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD KASUMI JA MUU KOONDKASUMIARUANNE Tuhandetes eurodes Lisa 2025 2024 Müügitulu 20 919 648 944 568 Muud äritulud 2 075 5 971 Müüdud kaupade kulu 8 -665 038 -684 797 Teenuste kulud 21 -61 654 -61 503 Tööjõukulud 22 -116 442 -112 241 Põhivara kulum ja väärtuse langus 13,14 -42 495 -43 174 Muud ärikulud -1 172 -1 250 Ärikasum 34 922 47 574 Finantstulud 23 451 514 Finantskulud 23 -11 344 -12 889 Kasum sidusettevõtja aktsiatelt kapitaliosaluse meetodil 10 297 281 Kasum enne tulumaksustamist 24 326 35 480 Tulumaks 18 -6 799 -8 003 Aruandeperioodi puhaskasum 17 527 27 477 Muu koondkasum Kirjed, mida ei klassiﬁtseerita edaspidi ümber kasumiaruandesse Maa ja ehitiste ümberhindlus 13 11 172 0 Aruandeperioodi muu koondkasum kokku 11 172 0 ARUANDEPERIOODI KOONDKASUM 28 699 27 477 Tava puhaskasum aktsia kohta (eurodes) 24 0,43 0,67 Lahustatud puhaskasum aktsia kohta (eurodes) 24 0,43 0,67 Aruandeperioodi puhaskasum ja muu koondkasum on omistatav emaettevõtja omanikele. Lisad lehekülgedel 93 - 133 on käesoleva konsolideeritud aastaaruande lahutamatud osad.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 91 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE Tuhandetes eurodes Lisa 2025 2024 RAHAVOOD ÄRITEGEVUSEST Puhaskasum 17 527 27 477 Korrigeerimised: Intressikulu 23 11 344 12 889 Intressitulu 23 -451 -514 Tulumaksukulu 18 6 799 8 003 Põhivara kulum ja väärtuse langus 13,14 42 462 42 963 Kinnisvarainvesteeringute ümberhindlusest kasum 12 -440 -2 429 Kahjum põhivara mahakandmisest 13 33 211 Kasum/kahjum põhivara müügist 13 -90 229 Kasum kinnisvarainvesteeringute müügist 12 0 -2 107 Kasum sidusettevõtja aktsiatest kapitaliosaluse meetodil 10 -297 -281 Intressid rendikohustuselt 16 -5 782 -5 170 Makstud ettevõtte tulumaks -100 -271 Varude muutus 8 -5 766 -879 Äritegevusega seotud nõuete ja ettemaksete muutus 6 6 700 -4 731 Äritegevusega seotud kohustuste ja ettemaksete muutus 17 -6 326 -2 326 RAHAVOOD ÄRITEGEVUSEST KOKKU 65 613 73 064 RAHAVOOD INVESTEERIMISTEGEVUSEST Materiaalse põhivara soetus 13 -23 475 -34 063 Materiaalse põhivara müük 13 904 2 435 Kinnisvarainvesteeringute soetus 12 -569 -510 Kinnisvarainvesteeringute müük 12 5 080 10 532 Immateriaalse põhivara soetus 14 -1 475 -2 000 Saadud dividendid 10 170 280 Saadud intressid 23 451 514 RAHAVOOD INVESTEERIMISTEGEVUSEST KOKKU -18 914 -22 812 RAHAVOOD FINANTSEERIMISTEGEVUSEST Saadud laenud 15 18 165 38 153 Saadud laenude tagasimaksed 15 -22 004 -22 313 Arvelduskrediidi saldo muutus 15 -713 -2 564 Rendikohustuse põhiosa tagasimaksed 15 -18 188 -17 754 Makstud dividendid 19 -26 473 -29 324 Dividendide tulumaks 18,19 -7 824 -5 312 Makstud intressid 23 -5 600 -7 748 RAHAVOOD FINANTSEERIMISTEGEVUSEST KOKKU -62 637 -46 862 RAHAVOOD KOKKU -15 938 3 390 Raha ja raha ekvivalendid perioodi alguses 5 45 454 42 064 Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus 5 29 516 45 454 Raha ja raha ekvivalentide muutus -15 938 3 390 Lisad lehekülgedel 93 - 133 on käesoleva konsolideeritud aastaaruande lahutamatud osad.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 92 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE tuhandetes eurodes Aktsiakapi- tal Kohustuslik reservkapi- tal Ümberhind- luse reserv Jaotamata kasum Kokku Saldo seisuga 31.12.2023 16 292 2 603 116 521 127 960 263 376 Aruandeperioodi puhaskasum 0 0 0 27 477 27 477 Aruandeperioodi koondkasum kokku 0 0 0 27 477 27 477 Ümberhinnatud maa ja ehitiste kulumi üm- berklassiﬁtseerimine 0 0 -4 354 4 354 0 Väljakuulutatud dividendid 0 0 0 -29 325 -29 325 Kokku tehingud omanikega 0 0 0 -29 325 -29 325 Saldo seisuga 31.12.2024 16 292 2 603 112 167 130 466 261 528 Aruandeperioodi puhaskasum 0 0 0 17 527 17 527 Maa ja ehitiste ümberhindlus 0 0 11 172 0 11 172 Aruandeperioodi koondkasum kokku 0 0 11 172 17 527 28 699 Ümberhinnatud maa ja ehitiste kulumi üm- berklassiﬁtseerimine 0 0 -2 709 2 709 0 Väljakuulutatud dividendid 0 0 0 -26 474 -26 474 Kokku tehingud omanikega 0 0 0 -26 474 -26 474 Saldo seisuga 31.12.2025 16 292 2 603 120 630 124 228 263 753 Täpsem informatsioon aktsiakapitali ja muude omakapitali kirjete kohta on toodud lisas 19. Lisad lehekülgedel 93 - 133 on käesoleva konsolideeritud aastaaruande lahutamatud osad.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 93 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD
Lisa 1 Üldine informatsioon TKM Grupp AS („ettevõtja“) ja tema tütarettevõtjad (koos „TKM Grupp” või „Grupp“) on jaekaubanduse ja sellega seotud teenuste osutamisega tegelevad ettevõtted. TKM Grupp AS on 18. oktoobril 1994 Eesti Vabariigis aadressil Kaubamaja 1, Tallinn, registreeritud äriühing. TKM Grupp ASi aktsiad on noteeritud Nasdaq Tallinna börsil. TKM Grupp AS enamusakt- sionär on OÜ NG Investeeringud (lisa 28), mille enamusomanik on NG Kapital OÜ. NG Kapital OÜ on TKM Grupp AS-i üle lõplikku valitsevat mõju omav ettevõtja. Grupi nimes või muudes identiﬁtseerimiseks vajalikes andmetes ei ole toimunud muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodi lõpuga. Käesolev konsolideeritud aruanne on juhatuse poolt allkirjastatud avaldamiseks 18. veebruaril 2026. Vastavalt Eesti Va-
bariigi äriseadustikule kiidab majandusaasta aruande heaks ettevõtte nõukogu ja kinnitab aktsionäride üldkoosolek.
Lisa 2 Raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatud olulised arvestuspõhimõtted
Koostamise alused
TKM Grupi 2025. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavuses rahvusvaheliste ﬁnantsaruandluse standarditega ja Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Tõlgendamise Komitee tõlgendustega,
nagu Euroopa Liit on need vastu võtnud. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on lähtutud soetusmaksumuse printsiibist, välja arvatud maa ja ehitiste puhul, mis on ümber hinnatud ning kajastatud ümberhindluse meetodil, nagu on kirjeldatud vastavates arvestuspõhimõtetes ning kinnisvarainvesteeringud, mis on kajastatud õiglases väärtuses. TKM Grupi esitlusvaluutaks on euro (EUR). Kõigi Grupi ettevõtete arvestusvaluutaks on euro.
Kõik aruandes esinevad summad on ümardatud lähima tuhandeni, kui ei ole öeldud teisiti.
Uued standardid, tõlgendused ja nende muudatused Muutused olulistes arvestuspõhimõtetes Käesoleva aruande koostamisel rakendatud arvestuspõhimõtted on samad, mida kasutati Grupi 31. detsembril 2024 lõp- penud majandusaasta konsolideeritud aruandes, välja arvatud juhtudel, mida on kirjeldatud alljärgnevalt. Kehtima hakkavad standardimuudatused Uutel või muudetud standarditel või tõlgendustel, mis hakkasid esmakordselt kehtima 01.01.2025 algaval aruandeaastal, ei ole eeldatavasti olulist mõju Grupile. Välja on antud uusi või muudetud standardeid ja tõlgendusi, mis muutuvad Grupile kohustuslikuks alates 01.01.2026 või hilisematel perioodidel ja mida Grupp ei ole rakendanud ennetähtaegselt. IFRS-i raamatupidamisstandardite iga-aastased täiustused (rakendub 1. jaanuaril 2026 või hiljem algavatele aruandeperioodidele)
Standardis IFRS 1 täpsustati, et IFRS-i raamatupidamisstandarditele üleminekul tuleb riskimaandus lõpetada, kui see ei vasta riskimaandamisarvestuse "kvaliﬁtseeruvatele kriteeriumidele", mitte "tingimustele“, et lahendada sõnastuse
vahelisest vastuolust tulenev segadus IFRS 1 ja IFRS 9 riskimaandamisarvestuse nõuete vahel. IFRS 7 nõuab teabe avalikustamist kasumi või kahjumi kohta selliste ﬁnantsvarade kajastamise lõpetamise puhul, millega ettevõte on jätkuvalt seotud, sealhulgas selle kohta, kas õiglase väärtuse mõõtmised hõlmasid „olulisi mittejälgitavaid sisendeid”. See uus fraas asendas viite „olulised sisendid, mis ei põhinenud vaadeldavatel turuandmetel”. Muudatuse järel on sõnastus kooskõlas standardiga IFRS 13. Lisaks täpsustati teatud IFRS 7 juhendi rakendamise näiteid ja lisati tekst, et näited ei pruugi illustreerida kõiki standardis IFRS 7 viidatud paragrahvides esitatud nõudeid. Standardit IFRS 16 muudeti
täpsustamaks, et kui rentnik on tuvastanud, et rendikohustus on IFRS 9 kohaselt aegunud, on rentnik kohustatud
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 94 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
rakendama IFRS 9 juhiseid sellest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamiseks kasumis või kahjumis. See täpsustus kehtib rendikohustuste kohta, mis aeguvad selle aruandeperioodi alguses või pärast seda, mil ettevõte seda muudatust esmakordselt rakendab. IFRS 9 ja IFRS 15 vahelise vastuolu lahendamiseks tuleb nüüd nõuded ostjate vastu võtta algselt arvele "IFRS 15 rakendamisega määratud summas", mitte "tehinguhinnas (nagu on määratletud standardis IFRS 15)". Standardit IFRS 10 muudeti, et kasutada vähem veenvat keelt, kui ettevõte on de facto agent ja täpsustamaks, et IFRS 10 paragrahvis B74 kirjeldatud suhe on vaid üks näide asjaoludest, mille puhul on vaja otsustada, kas osapool tegutseb de
facto agent
-ina. Standardit IAS 7 parandati, et kustutada viited soetusmaksumuse meetodile, mis eemaldati IFRS-i raamatupidamisstandarditest 2008. aasta mais, kui IASB andis välja muudatuse „Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse üksusse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu maksumus”. Grupi hinnangul oluline mõju ﬁnantsaruandele puudub. IFRS 18 „Finantsaruannete esitamine ja neis avalikustatav teave“ (rakendamise kuupäev ei ole veel vastu võetud Euroopa Liidu poolt) 2024. aasta aprillis andis IASB välja uue standardi IFRS 18 ﬁnantsaruannetes esitamise ja avalikustamise kohta, kesken- dudes kasumiaruande uuendamisele. IFRS 18-s kasutusele võetud peamised uued mõisted on seotud: - kasumiaruande struktuuriga; - kohustusliku avalikustamisega ﬁnantsaruannetes teatud kasumi või kahjumi tulemuslikkuse näitajate kohta, mis on esitatud väljaspool ettevõtte ﬁnantsaruandeid (st juhtkonna määratletud tulemusnäitajad); ja - täiustatud agregeerimise ja jaotamise põhimõtetega, mida kohaldatakse peamiste ﬁnantsaruannete ja lisade suhtes üldiselt. IFRS 18 asendab IAS 1; paljud teised standardis IAS 1 olemasolevad põhimõtted jäetakse väheste muudatustega alles. IFRS 18 ei mõjuta ﬁnantsaruannete kirjete kajastamist ega mõõtmist, kuid see võib muuta seda, mida ettevõte kajastab oma „ärikasumi või -kahjumina“. IFRS 18 rakendub 1. jaanuaril 2027 või hiljem algavatele aruandeperioodidele ja seda kohaldatakse ka võrdlusandmetele. Grupi juhtkond tegeleb mõju hindamisega. IFRS 19 „Avaliku aruandekohustuseta tütarettevõtted: avalikustatav teave“ (rakendamise kuupäev ei ole veel vastu võetud Euroopa Liidu poolt) Rahvusvaheline Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) on välja andnud uue IFRS raamatupidamisstandardi tütaret- tevõtetele. IFRS 19 lubab nõuetele vastavatel tütarettevõtetel kasutada IFRS-i raamatupidamisstandardeid vähendatud avalikustamisega. IFRS 19 rakendamine vähendab tütarettevõtete ﬁnantsaruannete koostamise kulusid, säilitades samal ajal teabe kasulikkuse nende ﬁnantsaruannete kasutajatele. Tütarettevõtted, kes kasutavad oma ﬁnantsaruannete koos- tamiseks IFRS-i raamatupidamisstandardeid, avaldavad teavet, mis võib olla ebaproportsionaalne nende kasutajate tea- bevajadustega. IFRS 19 lahendab need väljakutsed: - võimaldades tütarettevõtetel pidada ainult ühte raamatupidamisdokumentide komplekti – et rahuldada nii emaet- tevõtte kui ka ﬁnantsaruannete kasutajate vajadusi; - avalikustamisnõuete vähendamine – IFRS 19 lubab vähendada avalikustamist, mis sobib paremini nende ﬁnant- saruannete kasutajate vajadustega. Grupi juhtkond tegeleb muudatuste rakendamise mõju hindamisega oma ﬁnantsaruannetele. Muudatused standardis IFRS 19 „Avaliku aruandekohustuseta tütarettevõtted: avalikustatav teave“ (rakendamise kuupäev ei ole veel vastu võetud Euroopa Liidu poolt) 2025. aasta augustis andis Rahvusvaheline Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja muudatused standardis IFRS 19 „Avaliku aruandekohustuseta tütarettevõtted: avalikustatav teave“, mis aitavad standardit rakendavaid tütarette- võtteid, vähendades avalikustamisnõudeid standardite ja muudatuste suhtes, mis on välja antud ajavahemikus veebruar 2021 kuni mai 2024. Eelkõige hõlmavad need: IFRS 18 „Finantsaruannetes esitamine ja avalikustamine“, „Rahastamiskok- kulepped tarnijatega“ (IAS 7 ja IFRS 7 muudatused); „Rahvusvaheline maksureform – teise samba näidiseeskirjad“ (IAS 12 muudatused); „Vahetatavuse puudumine“ (IAS 21 muudatused); ning ﬁnantsinstrumentide klassiﬁtseerimise ja mõõt- mise muudatused (IFRS 9 ja IFRS 7 muudatused). Nende muudatustega võtab IFRS 19 arvesse kõiki IFRS-i raamatupidamisstandardite muudatusi, mis jõustuvad kuni 1. jaanuarini 2027, mil IFRS 19 muutub kohaldatavaks. Grupi hinnangul oluline mõju ﬁnantsaruandele puudub.
Ülejäänud uutel või muudetud standarditel või tõlgendustel, mis veel ei kehti, ei ole eeldatavasti olulist mõju Grupile.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 95 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Informatsioon emaettevõtja põhiaruannete kohta Vastavalt Eesti Raamatupidamise Seadusele tuleb konsolideeritud aastaaruande lisades avaldada konsolideeriva üksuse (emaettevõtja) konsolideerimata põhiaruanded. Emaettevõtja põhiaruanded, mis on avalikustatud lisas 30, on koostatud kasutades samu arvestusmeetodeid ja hindamisaluseid, mida on kasutatud konsolideeritud aruannete koostamisel, v.a. investeeringud tütarettevõtjatesse, mis on konsolideerimata põhiaruannetes kajastatud kapitaliosaluse meetodil.
Konsolideerimise põhimõtted
Sidusettevõtjad Investeeringud sidusettevõtjatesse on konsolideeritud ﬁnantsaruannetes kajastatud kapitaliosaluse meetodil; selle koha-
selt on alginvesteeringut korrigeeritud ettevõttest saadud kasumi/kahjumiga ning laekunud dividendidega.
Segmendiaruandlus Raporteeritavad ärisegmendid on identiﬁtseeritud lähtuvalt sisemisest kõrgemale äriotsustajale regulaarselt esitatavast aruandlusest. Grupi kõrgemaks äriotsustajaks, kes vastutab ressursside jaotamise eest ja hindab ärisegmentide tulemust, on emaettevõtja nõukogu, kes teeb strateegilisi otsuseid. Nõukogu käib koos vähemalt korra kuus.
Finantsvarad Klassiﬁtseerimine Grupp klassiﬁtseerib ﬁnantsvarad esmasel arvele võtmisel ning edasi mõõdetakse korrigeeritud soetusmaksumuses. Fi- nantsvaradeks on nõuded klientide vastu, raha ja raha ekvivalendid ning muud pikaajalised ﬁnantsvarad. Klassiﬁtseerimine sõltub Grupi ärimudelist ﬁnantsvarade haldamisel ning rahavoogude lepingulistest tingimustest.
Finantsvarade väärtuse langus Väärtuse languse kahjumi kajastamise mudelit rakendatakse korrigeeritud soetusmaksumuses ﬁnantsvarade suhtes. Kor- rigeeritud soetusmaksumuses kajastatud ﬁnantsvarad koosnevad nõuetest ostjate vastu, sularahast ja raha ekvivalenti- dest. Grupp mõõdab väärtuse langust järgmiselt: - nõudeid ostjate vastu summas, mis võrdub eluea jooksul oodatavate krediidikahjumitega; - sularaha ja raha ekvivalente, mille krediidiriski aruandeperioodil on hinnatud madalaks (juhtkond peab madalaks krediidiriskiks vähemalt ühe suurema reitinguagentuuri investeerimisjärgu krediidireitingut) summas, mis võrdub 12 kuu jooksul oodatavate krediidikahjumitega; - kõigi muude ﬁnantsvarade puhul 12 kuu jooksul oodatavate krediidikahjumite summas, kui krediidirisk (st ﬁnants- vara eeldatava eluea jooksul esinev maksejõuetuse risk) ei ole pärast esmast kajastamist märkimisväärselt suu- renenud; kui risk on märkimisväärselt suurenenud, mõõdetakse krediidikahjumit summas, mis võrdub eluea jook- sul oodatavate krediidikahjumitega.
Varud Varud võetakse algselt arvele nende soetusmaksumuses, mis sisaldab ostuhinda, varude ostuga kaasnevat tollimaksu ning muid mittetagastatavaid makse ja varude soetamisega otseselt seotud transpordikulutusi, millest on maha arvatud hinnaalandid ja dotatsioonid. Tööstuskaupade partiiarvestuse ja toidukaupade soetusmaksumuse arvestamisel kasuta- takse FIFO meetodit. Autokaubanduse segmendis kasutatakse varuosade soetusmaksumuse arvestamisel kaalutud kesk- mise soetusmaksumuse meetodit ja autode puhul kasutatakse individuaalmaksumuse meetodit. Varud hinnatakse bilan- sis lähtudes sellest, mis on madalam, kas soetusmaksumus/tootmisomahind või neto realiseerimisväärtus. Neto reali- seerimisväärtus on tavapärases äritegevuses kasutatav hinnanguline müügihind, millest on maha arvatud toote lõpetami- seks ja müügi sooritamiseks vajalikud hinnangulised kulutused.
Kinnisvarainvesteeringud Kinnisvarainvesteeringuna kajastatakse kinnisvaraobjekte (maa, hoone), mida Grupp hoiab (kas omanikuna või kapita- lirendi tingimustel rendituna) renditulu teenimise või turuväärtuse kasvu eesmärgil ja mida ei kasutata enda majanduste- gevuses. Kinnisvarainvesteering võetakse bilansis algselt arvele tema soetusmaksumuses, mis sisaldab ka soetamisega otseselt seonduvaid tehingutasusid (s.o notaritasud, riigilõivud, nõustajatele makstud tasud ja muud kulutused, ilma mil- leta ei oleks ostutehing tõenäoliselt aset leidnud). Edasi kajastatakse kinnisvarainvesteeringuid õiglases väärtuses, mis
baseerub iga-aastasel hindaja poolt määratud turuhinnal, tuginedes hiljuti toimunud tehingute hindadele sarnaste objek- tide osas (korrigeerides hinnangut erinevuste suhtes) või kasutades diskonteeritud rahavoogude meetodit. Õiglase väär-
tuse muutused kajastatakse kasumiaruandes kirjel “Muud ärikulud”/“Muud äritulud”.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 96 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Kinnisvarainvesteeringu kajastamine bilansis lõpetatakse objekti võõrandamise või kasutusest eemaldamise korral, kui
varast ei teki eeldatavasti tulevast majanduslikku kasu. Kinnisvarainvesteeringu kajastamise lõpetamisest tekkinud kasum või kahjum kajastatakse lõpetamise perioodi kasumiaruandes muude äritulude või muude ärikulude real. Kui kinnisvaraob- jekti kasutamise eesmärk muutub, klassiﬁtseeritakse vara bilansis ümber. Alates muutuse toimumise kuupäevast raken- datakse objekti suhtes selle vararühma arvestuspõhimõtteid, kuhu objekt on üle kantud. Kinnisvarainvesteeringud ei si-
salda laenukasutuse kulutusi.
Materiaalne põhivara Materiaalseks põhivaraks loetakse varasid kasuliku tööeaga üle ühe aasta juhul, kui on tõenäoline, et nende kasutamisega seoses saadakse tulevikus majanduslikku kasu. Maad ja ehitisi kajastatakse ümberhindluse meetodil: maad ja ehitised kajastatakse pärast esmast arvelevõtmist ümber- hinnatud väärtuses, mis on vara õiglane väärtus ümberhindamise kuupäeval miinus akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad kahjumid. Hindamised viiakse läbi regulaarselt, oma ala ekspertide poolt vähemalt kord nelja aasta jooksul. Varasem akumuleeritud kulum elimineeritakse ümberhindluse kuupäeval ning varaobjekti senine soetus- maksumus asendatakse tema õiglase väärtusega ümberhindluse kuupäeval.
Maa ja ehitiste bilansilise jääkväärtuse suurenemine ümberhindluse tulemusena kajastatakse läbi muu koondkasumi ja akumuleeritakse omakapitali kirjel „Ümberhindluse reserv“. Selliste varaobjektide, mida on varem alla hinnatud läbi kasu- miaruande, väärtuse suurenemine kajastatakse läbi kasumiaruande. Varaobjekti väärtuse langus kajastatakse läbi muu koondkasumiaruande sama objekti akumuleerunud ümberhindluse reservi ulatuses. Ülejäänud summa kajastatakse aruandeperioodi kuludes. Igal aastal kantakse varaobjektide esialgsete soetusmaksumuste ja ümberhinnatud väärtuste vahest tulenev kulumi erinevus „Ümberhindluse reservist“ „Jaotamata kasumi“ reale. Muud materiaalsed põhivarad kajastatakse bilansis nende soetusmaksumuses, millest on maha arvestatud akumuleeri- tud kulum ja võimalikud vara väärtuse langusest tulenevad kahjumid. Materiaalsed põhivarad võetakse algselt arvele soe- tusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast ja otseselt soetamisega seotud kulutustest.
Juhul kui materiaalse põhivara objekti otstarbekohasesse kasutusvalmidusse viimine vältab pikema perioodi, kapitalisee- ritakse vara soetusmaksumusse varaga seotud laenukasutuse kulutused. Laenukasutuse kulutuste kapitaliseerimine lõ- petatakse hetkest, mil vara on olulises osas valmis otstarbekohaseks kasutamiseks või selle aktiivne arendustegevus on
pikemaks ajaks peatatud.
Materiaalse põhivara objektile tehtud hilisemad kulutused kajastatakse põhivarana juhul, kui on tõenäoline, et Grupp saab tulevikus varaobjektiga seotud majanduslikku kasu ning kui varaobjekti soetusmaksumust saab usaldusväärselt mõõta.
Muid hooldus- ja remondikulusid kajastatakse kuluna nende toimumise momendil.
Amortiseerimisel kasutatakse lineaarset meetodit. Kulumimäär määratakse igale põhivara objektile eraldi, sõltuvalt selle kasulikust tööeast. Kasulike tööigade vahemikud põhivaragruppidele on järgnevad:  Maa ja ehitised - Maad ei amortiseerita - Ehitised ja rajatised 10-50 aastat s.h. ehitiste parendused 12-23 aastat  Ehitiste kasutusõigus rendiperiood 2-20 aastat  Masinad ja seadmed 3-7 aastat  Muu inventar ja sisseseade - Infotehnoloogia seadmed ja tarkvara 3-7 aastat - Sõidukid ja inventar 5 aastat - Kapitaliseeritud parendused rendipindadel 4-10 aastat Amortiseerimist alustatakse hetkest, mil vara on kasutatav juhtkonna poolt plaanitud eesmärgiks ning lõpetatakse, kui lõppväärtus ületab bilansilist jääkväärtust, vara lõplikul kasutusest eemaldamisel või ümberklassiﬁtseerimisel “müügioo- tel põhivaraks”. Igal bilansipäeval hinnatakse kasutatavate amortisatsioonimäärade, amortisatsioonimeetodi ja varadele
määratud lõppväärtuste põhjendatust.
Igal bilansipäeval hindab juhtkond, kas teadaolevalt on indikatsioone põhivarade väärtuse languse kohta. Juhul kui on teada asjaolusid, mis võivad põhjustada põhivarade väärtuse langust, määrab juhtkond põhivara kaetava väärtuse (s.o kõrgem kahest järgnevast näitajast: vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulud või vara kasutusväärtus). Juhul kui kaetav väärtus on väiksem tema bilansilisest jääkväärtusest, on materiaalse põhivara objektid alla hinnatud nende kaetavale väärtusele. Eelnevatel perioodidel kajastatud allahindlus tühistatakse juhul, kui kaetava väärtuse määra-
mise aluseks olnud hinnangutes on toimunud muutus ning kaetav väärtus on tõusnud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 97 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Immateriaalne vara Ostetud immateriaalsed varad kajastatakse algsel arvelevõtmisel soetusmaksumuses, mis sisaldab ostuhinda ja soeta- misega otseselt seotud kulusid. Äriühenduse käigus soetatud immateriaalsete varade soetusmaksumuseks on nende õig- lane väärtus äriühenduse toimumise ajal. Pärast algset arvelevõtmist kajastatakse immateriaalseid varasid soetusmak- sumuses, millest on maha arvestatud akumuleeritud kulum ja vara väärtuse langusest põhjustatud kahjumid.
Määratud kasuliku tööeaga immateriaalseid varasid amortiseeritakse lineaarsel meetodil. Kasulikud tööead on järgmised:  Kaubamärk 7 aastat  Kasulikud lepingud 7 aastat  Arendusväljaminekud
5 aastat
Varade väärtuse langus Amortiseeritavate varade ja maa puhul hinnatakse vara väärtuse võimalikku langust sündmuste või asjaolude esinemisel, mis viitavad sellele, et vara bilansiline jääkväärtus pole kaetav. Selliste asjaolude esinemise korral hinnatakse vara kaeta- vat väärtust ning võrreldakse seda bilansilise jääkväärtusega. Väärtuse langusest tekkinud kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline jääkväärtus ületab tema kaetava väärtuse. Vara kaetav väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, või selle kasutusväärtus, vastavalt sellele, kumb on kõrgem. Väärtuse languse test viiakse läbi väikseima eristatava rahavoogusid genereeriva varade grupi (cash generating unit) suhtes. Kord alla hinnatud varade puhul korratakse testi igal järgmisel bilansikuupäeval, kontrollimaks, kas vara kaetav väärtus on vahepeal tõusnud.
Finantskohustused
Kõik ﬁnantskohustused (võlad hankijatele, muud lühi- ja pikaajalised kohustused, saadud laenud) võetakse algselt arvele nende õiglases väärtuses, millest on maha arvestatud tehingukulud. Edaspidi kajastatakse ﬁnantskohustusi korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades sisemise intressimäära meetodit. Lühiajaliste ﬁnantskohustuste korrigeeritud soetusmaksumus on üldjuhul võrdne nende nominaalväärtusega, mistõttu lü- hiajalisi ﬁnantskohustusi kajastatakse bilansis tasumisele kuuluvas summas. Pikaajaliste ﬁnantskohustuste korrigeeritud soetusmaksumuse arvestamiseks võetakse nad algselt arvele saadud tasu õiglases väärtuses (millest on maha arvatud tehingukulutused), arvestades järgnevatel perioodidel kohustustelt intressikulu sisemise intressimäära meetodil.
Rendilepingud Grupp on rendilepingutes nii rentnik kui ka rendileandja. Grupp rendib kontoripindasid, masinaid ja seadmeid, sõidukeid. Grupp kui rentnik Lepingu sõlmimisel hindab Grupp, kas tegemist on rendilepinguga või kas see sisaldab rendisuhet. Leping on rendileping või sisaldab rendisuhet juhul, kui lepinguga antakse tasu eest õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist teatud ajavahemikus. Rentnik kajastab kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustisi rendiperioodi alguse seisuga. Rentnik mõõdab rendiperioodi alguses rendikohustise selleks kuupäevaks tasumata rendimaksete nüüdisväärtuses. Ren- dimaksed diskonteeritakse rendi sisemise intressimääraga, kui seda määra on võimalik hõlpsasti kindlaks teha. Kui seda määra ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha, kasutab rentnik rentniku alternatiivset laenuintressimäära, mis on intressi- määr, mida rentnik peaks sarnases majanduskeskkonnas maksma sarnaseks perioodiks ja sarnase tagatisega laenu võt- miseks, et omandada kasutamisõiguse esemeks oleva varaga sarnast vara. Pärast rendiperioodi algust mõõdab rentnik kasutamisõiguse esemeks olevat vara soetusmaksumuse mudeli järgi. Rendiperioodi igal ajavahemikul on rendikohustise intress summa, mille tulemusena on intressimäär igal osaperioodil ko- hustise lõppväärtuse suhtes sama. Pärast rendiperioodi algust kajastab rentnik kasumiaruandes rendikohustise intressi ja muutuvad rendimaksed, mis ei sisaldu rendikohustise hinnangus selle perioodi kohta, millal leiab aset nimetatud mak- seid tingiv sündmus või tingimus. Grupp on otsustanud mitte rakendada IFRS 16 nõudeid lühiajaliste rendilepingute ja selliste rendilepingute suhtes, mille alusvara väärtus on väike. Lühiajaliste rendilepingutega ja selliste rendilepingutega, mille alusvara väärtus on väike, seotud maksed kajastatakse lineaarselt kuluna kasumiaruandes. Lühiajalised rendilepingud on lepingud, mille rendiperiood on
kuni 12 kuud või lühem. Väikese väärtusega rendilepingud on IT-seadmete rendilepingud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 98 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Grupp kui rendileandja Kasutusrendi tingimustel väljarenditud vara kajastatakse bilansis tavakorras, analoogselt põhivaraga. Väljarenditava vara amortiseerimisel lähtutakse ettevõttes sama tüüpi varade suhtes rakendatavatest amortiseerimispõhimõtetest. Kasutus- rendimaksed kajastatakse rendiperioodi jooksul lineaarselt tuluna. Rendilepingud, mille puhul Grupp ei kanna olulisel määral üle kõiki vara omamisega seotud riske ja hüvesid, liigitatakse kasutusrendiks. Renditulu kajastatakse rendiperioodi jooksul lineaarselt ja kajastatakse koondkasumiaruande tuludes. Allrendid Kui Grupp rendib rendilepinguid edasi allrentnikele, peab ta arvestust põhirendi ja allrendi osas eraldi. Seejuures hinnatakse allrendi liigitamist kapitalirendiks või kasutusrendiks, lähtudes põhirendist tulenevast vara kasutusõigusest. Kui allrendid liigitatakse kapitalirendiks, lõpetab Grupp põhirendiga seotud kasutusõigusega vara, mille ta annab allrendile üle, kajasta- mise ja kajastab seda edaspidi bilansis allrendi netoinvesteeringuna pikaajaliste nõuete ja ettemaksude all. Allrendilepingu kehtivuse ajal kajastab Grupp allrendist saadavat ﬁnantstulu lähtuvalt arvestusmudelist, mis kajastab rendiperioodi ne- toinvesteeringu püsivat tootlust. Kasutusrendiks klassiﬁtseeritud allüüride korral kajastab Grupp renditulu rendiperioodi jooksul lineaarselt ja kajastab neid koondkasumiaruandes tuluna.
Ettevõtte tulumaks ja edasilükkunud tulumaks Tulumaksuvarad ja –kohustused ning tulumaksukulud ja –tulud hõlmavad realiseerunud (tasumisele kuuluvat) ja edasi- lükkunud tulumaksu. Tasumisele kuuluv tulumaks esitatakse lühiajalise varana või kohustusena ning edasilükkunud tulu- maks pikaajalise varana või kohustusena. Grupi Eesti ettevõtjad Vastavalt kohaldatavatele Eesti Vabariigi seadustele ei maksa Eesti ettevõtted kasumilt tulumaksu. Kasumilt makstava tulumaksu asemel maksavad Eesti ettevõtted tulumaksu jaotamata kasumist väljamakstavatelt dividendidelt, erisoodus- tustelt, kingitustelt, annetustelt, vastuvõtukuludelt, ettevõtlusega mitteseotud väljamaksetelt ning siirdehinna korrigeeri- mistelt. Kehtiv maksumäär alates 01.01.2015 on 20/80 väljamakstud netodividendidest. Alates 2019. aastast on võimalik dividendide väljamaksetele rakendada maksumäära 14/86. Seda soodsamat maksumäära saab kasutada dividendimak- sele, mis ulatub kuni kolme eelneva majandusaasta keskmise dividendide väljamakseni, mis on maksustatud 20/80 mak- sumääraga. Kolme eelneva majandusaasta keskmise dividendimakse arvestamisel on 2018. aasta esimene arvesse võe- tav aasta. Alates 01.01.2025 on maksumäär 22/78 väljamakstud netodividendidest. Teatud tingimustel on võimalik saa- dud dividende jaotada edasi ilma täiendava tulumaksukuluta. Maksuvabastuse eelduseks on tingimus, et dividendi saanud ja edasi maksval äriühingul oli dividendide saamisel vastavas äriühingus vähemalt 10% suurune osalus. Varasemalt regu- laarsetele dividendidele kehtinud madalam maksumäär 14% ehk 14/86 dividendide netosummast ei ole enam kohaldatav alates 1. jaanuarist 2025. Enne antud kuupäeva saadud madalama maksumääraga maksustatud dividendide edasi jaota- misel on võimalik rakendada üleminekusätet. Tulumaksu tasumise kohustus tekib dividendide väljamaksele järgneva kuu 10. kuupäeval. Edasilükkunud tulumaks arvestatakse omandamise järgselt jaotamata kasumi ja muude omandamise järgsete tütarette- võtete reservide liikumiste arvelt, välja arvatud juhul, kui kontsern kontrollib tütarettevõtte dividendipoliitikat ja on tõenäo- line, et erinevus dividendide kaudu ega lähitulevikus muul viisil ei kao. Kuna Grupp kontrollib tütarettevõtete dividendipoliitikat, on tal võimalik kontrollida ka kõnealuse investeeringuga seotud ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist. Grupp ei kajasta selliste ajutiste erinevuste osas edasilükkunud tulumaksu kohustusi, välja arvatud juhul, kui juhtkond eeldab, et ajutised erinevused lähitulevikus taastuvad. Maksimaalne tulumaksukohustus, mis kaasneb vaba omakapitali dividendidena väljamaksmisega, on avalikustatud kon- solideeritud raamatupidamise aastaaruandes, lisas 29. Tulumaks Leedus Leedus on ettevõtte kasum tulumaksuga maksustatav. Tulumaksumäär on Leedus 15% maksustatavast tulust. Maksus- tatava tulu tuvastamiseks korrigeeritakse maksude-eelset kasumit kohalike tulumaksuseaduste poolt ajutiselt või püsivalt lubatud tulu- ja kulutäiendustega. Leedu tütarettevõtjate puhul kajastatakse edasilükkunud tulumaksuvarad ja –kohustused kõigi ajutiste erinevuste kohta, mis esinevad varade ja kohustuste bilansilise jääkväärtuse ja maksustamisväärtuste vahel. Edasilükkunud tulumaks on arvestatud bilansipäeval kehtivate maksumäärade ja kehtivate seaduste alusel, mida eeldatakse kehtivat siis, kui edasi- lükkunud tulumaksu vara või kohustus realiseeruvad. Edasilükkunud tulumaksuvara esitatakse bilansis vaid juhul, kui on
tõenäoline, et see realiseerub läbi maksustatava kasumi tekke tulevikus.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 99 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tulumaks Lätis Kuni 2017. aastani kehtinud tulumaksuseaduse kohaselt maksustati Läti ettevõtete kasum. Seega kajastati seni edasilük- kunud tulumaksu ajutistelt erinevustelt Läti tütarettevõtete varade ja kohustuste maksustamisbaasi ja nende bilansiliste maksumuste vahel konsolideeritud aruandes. Uue tulumaksu seaduse järgi maksustatakse alates 1. jaanuarist 2018 ka- sum, mis on tekkinud pärast 2017. aastat, selle jaotamisel maksumääraga 20/80. Seaduse üleminekureeglid lubavad di- videndidelt makstavat kasumit vähendada, kui ettevõttel on 31. detsembri 2017 seisuga kasutamata maksukahjumeid või teatud eraldisi. Uue seaduse rakendumise tulemusena ei ole enam erinevusi varade ja kohustuste maksuarvestuslike ja bilansiliste väär- tuste vahel ning seega ei kajastata edasilükkunud tulumaksuvarasid ega –kohustusi Läti tütarettevõtete tasandil. Kõik edasilükkunud tulumaksuvarad ja –kohustused, mis olid üles võetud eelmistel perioodidel, kanti 2017. aastal bilansist välja ning vastav tulumaksukulu/tulu kajastati kasumiaruandes või koondkasumiaruandes/omakapitalis nende edasilük- kunud tulumaksuvarade/kohustuste osas, mis võeti arvele läbi koondkasumiaruande/omakapitali. Edasilükkunud tulumaks arvestatakse omandamise järgselt jaotamata kasumi ja muude omandamise järgsete tütarette- võtete reservide liikumiste arvelt, välja arvatud juhul, kui kontsern kontrollib tütarettevõtte dividendipoliitikat ja on tõenäo- line, et erinevus dividendide kaudu ega lähitulevikus muul viisil ei kao. Kuna kontsern kontrollib tütarettevõtete dividendipoliitikat, on tal võimalik kontrollida ka kõnealuse investeeringuga seo- tud ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist. Grupp ei kajasta selliste ajutiste erinevuste osas edasilükkunud tulumaksu kohustusi, välja arvatud juhul, kui juhtkond eeldab, et ajutised erinevused lähitulevikus taastuvad.
Minimaalne tulumaks Euroopa Liit avalikustas minimaalset tulumaksu nõuet jõustava direktiivi 2021.a. detsembris ning mais 2022 kiitis Euroopa Parlament heaks uued reeglid äriühingu tulumaksu üldise miinimummäära kehtestamiseks. Hetkel olemasoleva info alu- sel on Eestil õigus edasi lükata regulatsiooni kehtestamist kuni 2030. aastani.
Tulude arvestus Müügitulu on tulu, mis tekib Grupi tavapärase äritegevuse käigus. Müügitulu kajastatakse tehinguhinnas. Tehinguhind on kogutasu, mida ettevõttel on õigus saada lubatud kaupade või teenuste kliendile üleandmise eest ja millest on maha ar- vatud kolmandate isikute nimel kogutavad summad. Grupp kajastab müügitulu siis, kui kontroll kauba või teenuse üle antakse üle kliendile. Jaemüügitulu Kaupade müügist saadav tulu kajastatakse hetkel, mil müügitehing viiakse jaemüügikaupluses kliendiga lõpule. Üldiselt tasub klient kas sularahas, maksekaardiga või pangaülekandega. Kaupade tagastamise tõenäosust hinnatakse kaubag- rupi ajaloolise tagastuste järgi (keskväärtuse meetod), ja tulusid kajastatakse müügitehingu perioodil tulude vähendamise kaudu, kajastades lepingujärgseid kohustusi (tagasimaksekohustus) ja õigust tagastatud kaubale. Selle eelduse ja tagas- tatud kauba hinnangulist summat hinnatakse igal aruandekuupäeval. Kuna tagastatud kauba arv on olnud aastate jooksul stabiilne, on väga tõenäoline, et kajastatud kumulatiivset tulu ei pea olulisel määral tühistama. Grupp moodustab eraldise toodete osas, kus ettevõttel on vastavalt garantiitingimustele kohustus parandada või asen- dada vigane toode. 31. detsember 2025 ja 31. detsember 2024 seisuga ei ole Grupis olulist garantiieraldist. Kui Grupp osutab kliendile täiendavaid teenuseid pärast seda, kui kontroll kauba üle on kliendile üle läinud, siis on nimeta- tud teenuse osutamine eraldiseisev teostamiskohustus ja müügitulu kajastatakse perioodi jooksul kui teenust osutatakse. Hulgimüügitulu Grupi hulgimüük moodustub peamiselt autode müügist edasimüüjatele ja muust hulgimüügist. Müük kajastatakse kui kontroll toodete osas on üle antud, see tähendab, et tooted on tarnitud edasimüüjale, edasimüüja saab otsustada toodete turustamise ja hinna üle ning pole täitmata kohustusi, mis võiksid mõjutada edasimüüja poolt toodete aktsepteerimist. Tooted on tarnitud, kui need on saadetud kokkulepitud kohta, toodete kahjustumise ja hävimisega seotud riskid on üle läinud edasimüüjale ning edasimüüja on aktsepteerinud tooted vastavalt müügilepingule, aktsepteerimise nõue on aegu- nud või on Grupil objektiivset tõendusmaterjali selle kohta, et kõik aktsepteerimise nõuded on täidetud. Grupp kajastab nõude kui kaubad on tarnitud, kuna sellel ajahetkel tekib tingimusteta õigus saada tasu, mille maksmine sõltub ainult aja möödumisest. Kaupade tagastamise tõenäosust hinnatakse kaubagrupi ajaloolise tagastuste järgi (keskväärtuse meetod), mis põhineb eelneval kogemusel, ja tulusid kajastatakse müügitehingu perioodil tulude vähendamise kaudu, kajastades lepingujärgseid kohustusi (tagasimaksekohustus) ja õigust tagastatud kaubale. Selle eelduse ja tagastatud kauba hinnangulist summat hinnatakse igal aruandekuupäeval. Kuna tagastatud kauba arv on olnud aastate jooksul stabiilne, on väga tõenäoline, et kajastatud kumulatiivset tulu ei pea olulisel määral tühistama. Grupp moodustab eraldise toodete osas, kus ettevõttel on vastavalt garantiitingimustele kohustus parandada või asen-
dada vigane toode. 31. detsember 2025 ja 31. detsember 2024 seisuga ei ole Grupis olulist garantiieraldist.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 100 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Kui Grupp osutab kliendile täiendavaid teenuseid pärast seda, kui kontroll kauba üle on kliendile üle läinud, siis on nimeta- tud teenuse osutamine eraldiseisev teostamiskohustus ja müügitulu kajastatakse perioodi jooksul kui teenust osutatakse.
Tulu teenuse osutamisest Grupp osutab teenuselepingute alusel turvateenuseid ja autode teenindust ﬁkseeritud ja muutuva hinnaga. Müügitulu tee- nuste osutamisest kajastatakse perioodil kui teenuseid osutatakse. Fikseeritud hinnaga lepingute puhul kajastatakse müügitulu vastavalt tegelikult osutatud teenustele aruandeperioodi lõpuks suhtena kogu lepingu mahtu, kuna klient saab teenusest kasu samal ajal kui seda osutatakse. Fikseeritud tasuga lepingute puhul tasub klient ﬁkseeritud summad vas- tavalt maksegraaﬁkule. Juhul kui leping sisaldab tunnipõhist tasu, siis kajastatakse müügitulu summas, mille osas ette- võttel on õigus arve esitada. Klientidele esitatakse arveid iga kuu või tööde lõpetamisel ja tasu kuulub maksmisele arve esitamise hetkel. Juhul, kui grupi poolt osutatud teenuste maht ületab saadud makseid, siis kajastatakse lepinguline vara.
Juhul, kui saadud maksed ületavad osutatud teenuste mahtu, siis kajastatakse lepinguline kohustus.
Klientide lojaalsusprogrammi arvestus Grupis on klientidele suunatud lojaalsusprogrammi süsteem, mis võimaldab Partnerkaardi omanikel koguda ostude eest punkte ja nende punktidega saada allahindlust järgnevate ostude eest Grupi neljas ettevõttes. Ostude eest allahindluse saamisel võrdub iga kogutud boonuspunkt ühe eurosendiga. Kalendriaasta jooksul kogutud punktid aeguvad järgmise kalendriaasta jaanuarikuu lõpus. Grupp kajastab müügi hetkel lepingulise kohustuse teenitud punktide osas. Müügitulu kajastatakse ja lepingulise kohustuse kajastamine lõpetatakse kui punkte kasutatakse või kui need aeguvad. Tehinguhind jaotatakse kaupade müügi ja teenitud punktide vahel lähtudes nende eraldiseisvast müügihinnast.
Sihtﬁnantseerimine Sihtﬁnantseerimine on abi, mida valitsused annavad ettevõtetele teatud ressursside kättesaadavaks tegemise teel ning mille saamiseks peab ettevõtte äritegevus vastama teatud eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumitele. Sihtﬁnantseerimine ei hõlma valitsusepoolset abi, mille väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata (näiteks riigi garantiid ja valitsusasu- tuste poolt pakutavad tasuta konsultatsioonid) ning tavapärastel turutingimustel valitsussektoriga tehtud majandustehin- guid. Tulu sihtﬁnantseerimisest kajastatakse selle õiglases väärtuses, kui eksisteerib piisav kindlus, et Grupp vastab sihtﬁnant- seerimisega seotud tingimustele ning sihtﬁnantseerimine leiab aset. Kulude kompenseerimiseks ette nähtud sihtﬁnant- seerimise tulu kajastatakse vastavate kulude kajastamise perioodil. Finantseerimise komponent Grupil puuduvad lepingud, kus periood kliendile lubatud kaupade või teenuste üleandmise ja kliendilt makse saamise vahel
oleks pikem kui üks aasta. Sellest tulenevalt ei korrigeeri Grupp tehinguhinda raha ajaväärtuse mõju osas.
Lisa 3 Raamatupidamisarvestust puudutavad olulised otsused ja hinnangud Rahvusvahelisi ﬁnantsaruandluse standardeid järgiva aastaaruande koostamine nõuab teatud juhtkonnapoolsete otsuste tegemist ja hinnangute andmist, mis avaldavad mõju ﬁnantsaruannetes kajastatud summadele. Samuti tehakse juhtkon- napoolsed otsuseid ja hinnanguid Grupi raamatupidamise arvestuspõhimõtete ja hindamisaluste rakendamisel. Kuigi ni- metatud hinnangud on tehtud juhtkonna parima teadmise kohaselt, ei pruugi need kokku langeda hilisema tegeliku tule- musega. Muudatusi juhtkonna hinnangutes kajastatakse muudatuse toimumise perioodi kasumiaruandes. Valdkonnad, mis on nõudnud olulisemaid juhtkonnapoolseid otsuseid ja hinnanguid, mis omavad mõju ﬁnantsaruannetes kajastatud summadele on järgmised: 
Maa ja ehitiste ümberhinnatud väärtuse määramine: Grupp kajastab maad ja ehitisi ümberhindluse meetodil. Selleks hindab Grupi juhtkond regulaarselt, kas ümberhinnatud põhivarade õiglane väärtus ei erine oluliselt nende bilansilisest väärtusest. Ümberhinnatud põhivarade õiglase väärtuse määramisel tugineb juhtkond grupisisestele ja grupivälistele eksperthinnangutele.  2025. aastal läbi viidud hindamise tulemusena suurenes Eesti „Maa ja ehitiste“ (jääkväärtuses 194 505 tuhat eurot seisuga 31.12.2025) väärtus läbi koondkasumiaruande 9 293 tuhat eurot ja väärtuse vähenemine läbi kasumiaruande 132 tuhat eurot. 2024. aastal lõpus läbi viidud hindamise tulemusena Eesti „Maa ja ehitiste“ (jääkväärtuses 190 035 tuhat eurot seisuga 31.12.2024) objekte üles ega alla ei hinnatud. 2025. aastal läbi viidud hindamise tulemusena suurenes Läti „Maa ja ehitiste“ (jääkväärtuses 13 417 tuhat eurot seisuga 31.12.2025) väärtus läbi koondkasu- miaruande 1 006 tuhat eurot. 2024. aastal läbi viidud hindamise tulemusena Läti „Maa ja ehitiste“ (jääkväärtuses 12 824 tuhat eurot seisuga 31.12.2024) objekte üles ega alla ei hinnatud. 2025. aastal läbi viidud hindamise tulemusena suurenes Leedu „Maa ja ehitiste“ (jääkväärtuses 11 700 tuhat eurot seisuga 31.12.2025) väärtus läbi koondkasu- miaruande 873 tuhat eurot. 2024. aastal Leedus asuvate „Maa ja ehitiste“ jääkväärtuses 1 877 tuhat eurot seisuga 31.12.2024 väärtuse muutust ei tuvastatud. Ümberhindluse meetodil kajastatud „Maa ja ehitiste“ bilansiline jääkväär- tus seisuga 31.12.2025 oli 219 622 tuhat eurot (31.12.2024: 204 736 tuhat eurot). Detailsem informatsioon on avali- kustatud lisas 13.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 101 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne 
Lõpetamata ehitiste väärtuse languse hindamine: Grupp hindab lõpetamata ehitiste puhul igal bilansipäeval, kas on märke võimalikust väärtuse langusest. Kui selliseid märke esineb, viiakse läbi väärtuse test. Igal bilansipäeval viiakse läbi väärtuse test eelnevalt allahinnatud varade osas. Väärtuse hindamiseks leitakse objektide kasutusväärtus. Kasu- tusväärtuse määramisel kasutatakse diskonteeritud rahavoogude meetodit. Kasutusväärtuse leidmisel on kasutatud
grupiväliseid ja grupisiseseid hindajaid.  Aruandeperioodi lõpus läbi viidud väärtuste testide tulemusena Eestis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ (jääkväärtu- ses 12 788 tuhat eurot seisuga 31.12.2025) väärtuse muutust ei tuvastatud. 2024. aastal läbi viidud väärtuste testide tulemusena Eestis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ (jääkväärtuses 6 625 tuhat eurot seisuga 31.12.2024) tuvastati ühe objekti puhul väärtuse langus summas 50 tuhat eurot. 2025. aastal Lätis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ (jääkväärtuses 6 012 tuhat eurot seisuga 31.12.2025) tuvastati ühe objekti puhul väärtuse langus summas 4 tuhat eurot. 2024. aastal Lätis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ (jääkväärtuses 6 012 tuhat eurot seisuga 31.12.2024) tu- vastati kolme objekti puhul varasemalt tehtud allahindluse tühistamise vajadus summas 119 tuhat eurot, kahe objekti puhul tuvastati väärtuse langus summas 362 tuhat eurot. Leedus asuvate „Lõpetamata ehitiste“ objekte jääkväärtu- ses 0 eurot seisuga 31.12.2025 (31.12.2024: 633 tuhat eurot) aruandeperioodil ja 2024. aastal üles ega alla ei hinna- tud. Detailsem informatsioon on avalikustatud lisas 13.

Firmaväärtuse väärtuse languse hindamine: Grupp hindab tütarettevõtjate omandamisel tekkinud ﬁrmaväärtuse bilan- silise väärtuse võimalikku kaetava väärtuse vähenemist vähemalt kord aastas. Kasutusväärtuse leidmiseks on juht- kond prognoosinud raha genereerivate üksuste tulevasi rahavoogusid ning valinud sobiva diskontomäära rahavoo- gude nüüdisväärtuse määramiseks. Firmaväärtuse bilansiline jääkväärtus seisuga 31.12.2025 oli 19 049 tuhat eurot (31.12.2024: 19 049 tuhat eurot). Firmaväärtuse allahindluse vajadust ei tuvastatud 2025. aastal ja 2024. aastal läbi-
viidud ﬁrmaväärtuse testide tulemusena. Detailsem informatsioon on avalikustatud lisades 9 ja 14.
 Autosegmendi laiendamise tehingu kontrolli ülemineku hinnang: 7. jaanuaril 2026 sõlmis TKM Auto OÜ lepingu Rohe Auto AS‑i, SKO Motors OÜ ja enne tehingu lõpuleviimist asutatavas kinnisvara valdusega tegelevas osaühingus 100% osaluste omandamiseks. Tehingu lõpuleviimine on seotud mitme eeltingimusega, sealhulgas müüja poolt tehtavate ettevalmistavate toimingutega. Juhtkond on hinnanud lepingu sõlmimisele järgnevat perioodi IFRS 10 kontrolli kritee- riumide alusel (võim oluliste tegevuste üle, osalus muutuvas tootluses ning suutlikkus tootlust mõjutada). Nende kri- teeriumide rakendamisel on juhtkond järeldanud, et kontroll ei olnud üle läinud bilansipäeva seisuga ega aastaaruande koostamise kuupäevaks, sest:  Grupp ei olnud saanud osaluste valdust ega juhtimisõigusi;  äriühingute tegevus ja otsustuspädevus oli täielikult müüja käes;  konkurentsiõiguslikud piirangud ei võimaldanud Grupil teostada mõju sihtüksuste tegevusele enne koondumisloa andmist;  Grupi heakskiiduõigused teatud erakorraliste toimingute puhul ei ole andnud sisulist kontrolli IFRS‑i tä- henduses. Kontrolli üleminek toimub tehingu lõpliku lõpuleviimise päeval, mis eeldatavalt jääb ajavahemikku 20.02.2026– 30.06.2026. Kontrolli ülemineku kuupäevast alates hakatakse omandatud äriühinguid konsolideerima Grupi konsoli- deeritud aruannetes. Kuni kontrolli üleminekuni käsitatakse tehingut mittekorrigeeriva bilansipäevajärgse sündmu- sena vastavalt IAS 10-le.
Lisa 4 Finantsriskide juhtimine Grupi tegevusega võivad kaasneda mitmed ﬁnantsriskid, millest olulisemat mõju avaldavad likviidsusrisk, krediidirisk ja tururisk (s.h valuutakursi risk, intressimäärarisk ja hinnarisk). Finantsriskide juhtimine on emaettevõtja juhatuse pädevu- ses ja sisaldab riskide määratlemist, mõõtmist ja maandamismeetmete tõhususe kontrollimist. Finantsriskide juhtimise eesmärk on ﬁnantsriskide maandamine ja ﬁnantstulemuste volatiilsuse vähendamine. Järelvalvet juhatuse poolt riskide maandamiseks võetud meetmete üle teostab emaettevõtja nõukogu. Grupp analüüsib ja kontrollib riske süstemaatiliselt läbi ﬁnantsüksuse, mis tegeleb nii emaettevõtja kui tema tütarettevõtjate ﬁnantseerimisega ja sellest otseselt tulenevalt likviidsusriski ja intressimäära riski haldamisega, samuti analüüsivad ja kontrollivad riske tütarettevõtjate juhtkonnad ja ﬁnantsüksused. Riskijuhtimiseks kasutatakse lisaks tuumikaktsionäri NG Investeeringud OÜ spetsialistide abi. Kõik Grupi ﬁnantsvarad hõlmavad raha ja raha ekvivalente (lisa 5), nõudeid ostjate vastu (lisa 7), muid lühiajalisi nõudeid (lisa 6) ja muid pikaajalisi nõudeid (lisa 11). Grupi kõik ﬁnantskohustused on kategoorias „muud ﬁnantskohustused“ ning need hõlmavad võlakohustusi (lisa 15), võlgnevusi tarnijatele (lisa 17), intressivõlgnevust, muid viitvõlgu ning rentnike tagatisdeposiite (lisa 17).
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 102 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tururisk
Valuutarisk Valuutarisk käsitleb riski, et ﬁnantsinstrumentide õiglane väärtus või rahavood kõiguvad tulevikus vahetuskursi muutuste tõttu. Valuutariskivabadeks ﬁnantsvaradeks ja –kohustusteks loetakse euros nomineeritud ﬁnantsvarasid ja –kohustusi. Grupi valuutariski maandamiseks on enamus lepinguid europõhised. Samuti on kõik laenulepingud sõlmitud eurodes, mis- tõttu käsitletakse neid valuutariskivabade kohustustena. Aruandeperioodi lõpu seisuga ei olnud Grupil olulisi, euroga mit- teseotud valuutades ﬁkseeritud ﬁnantsvarasid ja –kohustusi. Grupp on aruandeaastal pidevalt hinnanud valuutariske ja ei leia vajadust kasutada täiendavaid meetmeid valuutariski maandamiseks. Rahavoogude ja õiglase väärtuse intressimäära risk Intressiriskina käsitletakse sellist riski, kus intressimäära tõustes võib kohustustelt tasutavate intressikulude suurenemine märkimisväärselt mõjutada Grupi tegevuse tulemuslikkust. Grupi intressirisk tuleneb peamiselt pikaajalistest ujuva intres- simääraga laenukohustustest. Grupi pikaajalised laenud on valdavalt seotud Euriboriga, mistõttu sõltutakse rahvusvahelistel ﬁnantsturgudel toimuvatest arengutest. Grupi intressiriski juhtimisel on oluline jälgida rahaturu intressikõvera liikumisi, mis väljendab turuosaliste ootusi turuintresside osas ning võimaldab hinnata EUR intressimäärade kujunemise trendi. 2024. aastal alanud 6 kuu Euri- bori langustrend jätkus ka 2025. aastal, kuid juba mõõdukamas tempos. Aasta lõpuks kujunes 6 kuu Euribori intressimäära tasemeks 2,1% ning 2026. aasta alguses on see püsinud muutumatuna. Majandusanalüütikute hinnangul jätkub sama stabiilne areng ka 2026. aastal, mil 6 kuu Euribori määr jääb kogu aasta vältel ligikaudu 2% piirimaile. Juhul, kui ujuva intressimääraga ﬁnantskohustuste intressimäärad oleksid 31.12.2025 seisuga olnud 1 protsendipunkti (31.12.2024: 1 protsendipunkti) võrra kõrgemad, oleks see suurendanud Grupi ﬁnantskulu 1 716 tuhande euro võrra (2024: 1 450 tuhande euro võrra). Juhul, kui intressimäärad oleksid 31.12.2025 seisuga olnud 0,1 protsendipunkti võrra madala- mad, oleks see vähendanud Grupi ﬁnantskulusid 172 tuhande euro võrra (31.12.2024 seisuga muutus 0,1 protsendipunkti ja 145 tuhande euro võrra). Intressiriski analüüsi käigus kaalutakse erinevaid võimalusi riskide maandamiseks. Sellisteks võimalusteks on reﬁnant- seerimine, olemasolevate positsioonide uuendamine, ﬁkseeritud intressiga laenude võtmine ja alternatiivne ﬁnantseeri- mine. Aruandeaastal ja sellele eelnenud majandusaastal on juhtkond hinnanud ja teadvustanud intressiriski ulatust ning leidnud, et nimetatud intressimuudatused siiski olulist mõju Grupi majandustulemustele ei avalda. Grupi võlakohustused on avatud intressimäära muutustele järgnevalt: Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Kuni 3 kuu jooksul muutuv intress 8 350 9 426 3 – 6 kuu jooksul muutuv intress 138 716 142 192 Ujuva intressimääraga võlakohustused kokku 147 066 151 618 Võlakohustused kokku 320 478 324 394
Krediidirisk Krediidirisk on risk, et Grupile tekib rahaline kaotus, mis on põhjustatud ﬁnantsinstrumendi teise osapoole poolt, kuna viimane ei suuda oma kohustusi täita. Grupp on avatud krediidiriskidele, mis tulenevad äritegevusest (peamiselt nõuetest) ning investeerimistegevusest, s.h. de- posiitidest pankades ja ﬁnantsasutustes. Grupi juhtkond juhib deposiitidest pankades ja ﬁnantsasutustes tulenevat kre- diidiriski vastavalt Grupi strateegiale, mille kohaselt võib Grupp paigutada vabu rahalisi vahendeid üksnes ﬁnantsinstru- mentidesse, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: - kodumaiste krediidiasutuste deposiidid ja raha arvelduskontodel – kodumaine krediidiasutus omab krediidiasu- tuste seadusega kehtestatud tegevusluba ja tema Emapanga Moody’s reitinguagentuuri krediidireiting on vähe- malt A2 ja kus reitingu väljavaade on vähemalt staatuses stabiilne või selle ekvivalent; - välismaiste krediidiasutuste deposiidid ja raha arvelduskontodel – välismaine krediidiasutus omab Moody’s rei- tinguagentuuri krediidireitingut vähemalt A2 ja kus reitingu väljavaade on vähemalt staatuses stabiilne või selle ekvivalent. Lühiajaliselt vabade rahaliste vahendite paigutamisel juhindutakse järgmisest printsiipidest alltoodud tähtsuse järjekorras: - likviidsuse tagamine; - kapitali säilimine; - tulu teenimine.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 103 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Krediidiriski hajutamiseks ei hoia Grupp rohkem kui 70% Grupi vahenditest (s.h raha arvelduskontol, deposiidid ja inves- teeringud vastava panga võlakirjadesse) ühes pangas.
Raha ja raha ekvivalendid hoiustava panga krediidireitingu lõikes tuhandetes: 31.12.2025 31.12.2024 Aa2 28 270 2 621 A1 20 0 Aa3 0 41 587 A3 2 3 Kokku 28 292 44 211
Krediidireiting on antud deposiitidele. Andmed pärinevad Moody’s Investor Service kodulehelt. Tulenevalt jaemüügi spetsiiﬁkast ei ole Grupp avatud olulistele krediidiriskidele. Võimalikud nõuetega seotud krediidiriskid on suures osas seotud renditulude mittelaekumisega, kuid antud risk ei ole Grupi jaoks olulise suurusega. Seisuga 31. detsember 2025 väljendab maksimaalset krediidiriski nõuete summa suuruses 21 081 tuhat eurot (2024: 25 641 tuhat eurot). Nõuete vanuseline struktuur on alljärgnev, tuhandetes eurodes: 31.12.2025 31.12.2024 Aegumata 19 769 21 357 sh nõue kaardimaksete osas 3 407 3 255 sh nõuded ostjatele 15 414 17 700 sh muud nõuded 948 402 Tähtaja ületanud < 3 kuud 1 029 4 006 Tähtaja ületanud 3 – 6 kuud 109 60 Tähtaja ületanud 6 – 12 kuud 49 82 Tähtaja ületanud > 12 kuud 125 136 Nõuded kokku 21 081 25 641 Kaardimaksete nõue on tagatud Swedbank AS kaardimaksete lepinguga, millega on tagatud kaardimaksete laekumine kahe pangapäeva jooksul. Muud nõuded on tagatud kaubaliste lepingutega ja nende osas krediidirisk puudub, kuna Grupi ettevõtete kohustused samade lepingupartnerite ees ületavad nende vastu suunatud nõudeid. Aegunud nõuetega kliendid on ühtlasi Grupi hankijad, kelle kohustused ületavad nõuete summat. Vaata lisaks lisa 6 ja 11. Kindlaksmääramisel, kas ﬁnantsvara krediidirisk on alates esmasest kajastamisest oluliselt suurenenud ja krediidikahju- mite hindamisel, võtab Grupp arvesse mõistlikku ja toetavat infot, mis on asjakohane ja kättesaadav ilma liigsete kulude või pingutuseta. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb Grupi ajaloolisel koge- musel ja krediidihinnangu infol ning sisaldab tulevikku suunatud (sh majanduskasvu prognoos, turuintressimäärade prog- noos) infot. Grupp eeldab, et ﬁnantsvara krediidirisk on märkimisväärselt tõusnud, kui tasumise tähtajast on möödunud rohkem kui 30 päeva. Grupp leiab, et ﬁnantsvara on makseviivituses, kui: - võlgnik ei ole tõenäoliselt suuteline tasuma Grupile oma krediidikohustusi täielikult, ilma et Grupp peaks ra- kendama selliseid meetmeid nagu tagatise realiseerimine (sellise olemasolul); või - ﬁnantsvara maksetähtajast on möödunud üle 90 päeva. Korrigeeritud soetusmaksumuses mõõdetavate ﬁnantsvarade allahindlused arvatakse maha varade bilansilisest jääk- maksumusest. Ülevalpool kirjeldatud põhimõtete alusel raha ja pangakontode ja nõuete allahindlus 31. detsembri 2025 seisuga oli ebaoluline.
Likviidsusrisk Likviidsusrisk väljendab Grupi riski täita tähtaegselt oma finantskohustusi võlausaldajate ees rahavoo puudujäägi tõttu. Likviidsuse ehk Grupi tegevusest tulenevate kohustuste täitmiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu säilitamine on Grupi üks olulisi finantsvaldkonna tegevusi. Grupi rahavoogude efektiivsemaks juhtimiseks on moodustatud TKM Grupp
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 104 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
ASi ja tema tütarettevõtjate pangakontode ühtne kontsernikonto, mis võimaldab kontsernikonto liikmetel kasutada Grupi rahalisi vahendeid Grupi poolt kehtestatud limiitide piires. Grupp on omakorda allkontsernina liitunud NG Investeeringud OÜ kontsernikontoga. Likviidsusriski maandamiseks kasutab Grupp erinevaid finantseerimise allikaid, milleks on panga- laenud, arvelduslaenud, ostjate nõuete ja tarnelepingute regulaarne monitooring. Grupi operatiivüksused prognoosivad jooksvalt oma rahavoogusid ning need liidetakse Grupi emaettevõtte rahavoo prog- noosidega Grupi finantsüksuses. Grupi finantsüksus jälgib pidevalt Grupi jooksvat rahavooprognoosi tagamaks piisava rahaliste vahendite olemasolu operatiivtegevuse rahastamiseks, kindlustades samal ajal laenukohustuste täitmise. Nime- tatud rahavooprognoosid võetakse aluseks Grupi rahastamiskavade koostamisel ja võimalike lepinguliste rahastamistin- gimuste (kovenantide) jälgimisel.
Grupi diskonteerimata ﬁnantskohustuste analüüs maksetähtaegade lõikes: Tuhandetes eurodes < 3 kuud 3-12 kuud 1-3 aastat 3-5 aastat pärast 5 aastat Kokku 31.12.2025 Võlakohustused 5 739 43 462 54 724 46 437 10 977 161 339 Rendikohustused 6 103 18 430 46 560 40 686 100 532 212 311 Finantskohustused (lisa 17) 76 081 0 0 0 0 76 081 Kokku 87 923 61 892 101 284 87 123 111 509 449 731 Tuhandetes eurodes < 3 kuud 3-12 kuud 1-3 aastat 3-5 aastat pärast 5 aastat Kokku 31.12.2024 Võlakohustused 4 959 26 275 84 502 38 702 12 283 166 721 Rendikohustused 6 019 18 034 48 085 42 848 87 394 202 380 Finantskohustused (lisa 17) 81 481 0 0 0 0 81 481 Kokku 92 459 44 309 132 587 81 550 99 677 450 582 Tuleviku rahavoogude arvestamisel on kasutatud bilansipäeva seisuga vastavalt 31.12.2025 ja 31.12.2024 kehtinud ujuva
intressi määrasid. Majandusaasta lõpu seisuga oli Grupil vabu rahalisi vahendeid sularaha ja pangakontode näol 29 516 tuhat eurot (2024: 45 454 tuhat eurot). 31.12.2025 seisuga oli Grupil kasutamata arvelduskrediidi limiiti summas 15 000 tuhat eurot (2024: 15 000 tuhat eurot). Vabade vahendite paigutamisel juhindub Grupp sisemiselt kehtestatud krediidiriski juhtimise stratee- giast. 31.12.2025 seisuga ei paigutanud Grupp läbi emaettevõtja NG Investeeringud OÜ Grupi vabu rahalisi vahendeid kontsernikonto deposiiti (31.12.2024: 0 eurot). Käibekapital oli 31. detsember 2025 seisuga negatiivne 14 161 tuhat eurot (2024: positiivne 17 422 tuhat eurot). 2025. aasta lõpus suurenes oluliselt lühiajaliste laenukohustuste maht seoses 2026. aastal lõppevate mitmete pikaajaliste laenude lõppmaksetega summas 32 129 tuhat eurot, mis aasta lõpu seisuga on kajastatud lühiajalistes kohustustes. 2026. aastal lõppevad laenud on kavas reﬁnantseerida 2026. aastal. Lühiajaliste laenulepingute laenujäägi suhe vara väärtusesse (Loan-to-value, ehk LTV) jääb vahemikku 34,6% - 44,5%. Laenude tagatiseks olevad kinnistud on kasutuses grupi tütarettevõtete poolt turupõhiste sisemiste üürilepingute alusel, mis on koostatud siirdehindade põhimõtete kohaselt. Nendest tulenevaid rahavooge arvestab juhtkond likviidsusriski hindamisel, sh võlateeninduse kattekordaja (DSCR) arvutamisel. Seega ei teki juhtkonna hinnangul lühiajaliste laenulepingute pikendamisel takistusi. Reﬁnantseerimise protsessiga on aruande avaldamise hetkeks alustatud. Grupi likviidsuskordaja (varude võrra vähendatud käibevarad/ lühiajalised kohustused) oli 2025. aastal 0,31, langedes võrreldes 2024. aasta näitajaga, mis oli 0,47. Lühiajaliste kohustuste katvus on ajutiselt alanenud seoses lühiajaliste kohustuste kasvuga eelmainitud reﬁnantseeritavate laenude lõppmaksete tõttu.
Kapitalirisk Grupi esmaseks kapitali (nii võõr- kui omakapitali) juhtimise eesmärgiks on kindlustada tugev kapitali struktuur, mis toe- taks ettevõtte äritegevuse stabiilsust ja tegevuse jätkuvust ning optimeeriks kapitali struktuuri, alandades kapitali hinda ja sedakaudu kindlustaks aktsionäride huve. Kapitali struktuuri säilitamiseks või korrigeerimiseks võib Grupp reguleerida aktsionäridele makstavaid dividende, müüa aktsiaid tagasi, lasta välja uusi aktsiaid või müüa kohustuste katteks varasid. Vastavalt jaekaubanduses levinud praktikale kasutab Grupp kapitali jälgimiseks võlgnevuste suhtarvu, mis arvutatakse netovõla suhtena kogukapitali. 31.12.2025 seisuga oli vastav suhtarv 52%. Võrreldes 31.12.2024 seisuga, mil vastav näi- taja oli samuti 52%, on netovõla ja omakapitali suhe jäänud muutumatuks. Juhtkonna hinnangul on kapitali struktuur op-
timaalne ega vaja korrigeerimist.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 105 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Intressikandvad kohustused (lisa 15) 320 478 324 394 Raha ja pangakontod (lisa 5) -29 516 -45 454 Netovõlg 290 962 278 940 Omakapital 263 753 261 528 Omakapital ja netovõlg kokku 554 715 540 468 Võlgnevuste suhtarv* 52% 52% *Võlgnevuste suhtarv = Netovõlg / Omakapital ja Netovõlg kokku
Finantsinstrumentide õiglane väärtus Juhtkonna hinnangul ei erine Grupi ﬁnantsvarade ja –kohustuste bilansiline väärtus oluliselt nende õiglasest väärtusest. Nõuded ostjatele ja võlad hankijatele on lühiajalised ja seega on juhtkonna hinnangul nende bilansiline väärtus lähedane nende õiglasele väärtustele. Suurem osa Grupi pikaajalistest võlakohustustest baseeruvad ujuval intressimääral, mis muu- tub vastavalt turu intressimäärale. Juhtkonna hinnangul ei ole Grupi riskimarginaalid oluliselt muutunud võrreldes laenude saamise ajaga ja Grupi võlakohustuste intressimäärad vastavad turutingimustele. Eelnevast tulenevalt hindab juhtkond, et pikaajaliste kohustuste ja nõuete õiglased väärtused on ligilähedased nende bilansilistele väärtustele. Õiglase väärtuse määramiseks on kasutatud diskonteeritud rahavoogude analüüsi, diskonteerides lepingulisi tuleviku rahavooge kehtivate turuintressimääradega, mis on Grupile kättesaadavad sarnaste ﬁnantsinstrumentide kasutamisel. Finantsinstrumentide õiglane väärtus on tase 2.
Lisa 5 Raha ja pangakontod Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Sularaha kassas 1 224 1 243 Pangakontod 1 665 5 065 Üleöö deposiit 25 666 37 967 Raha teel 961 1 179 Raha ja pangakontod kokku (lisa 4) 29 516
45 454
Lisa 6 Nõuded ja ettemaksed Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Nõuded ostjate vastu (lisa 7) 20 133 25 239 Muud lühiajalised nõuded 941 397 Finantsvarad kokku bilansikirjel “Nõuded ja ettemak- sed” 21 074 25 636 Ettemaks kaupade eest 203 3 353 Muud ettemakstud kulud 2 098 1 236 Rendikulude ettemaks 15 12 Maksude ettemaksed (lisa 18) 238 73 Nõuded ja ettemaksed kokku 23 628 30 310
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 106 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 7 Nõuded ostjate vastu Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Nõuded ostjate vastu 16 437 21 320 Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded -79 -128 Nõuded seotud osapoolte vastu (lisa 26) 368 792 Kaardimaksed 3 407 3 255 Nõuded ostjate vastu kokku (lisa 6) 20 133
25 239
Lisa 8 Varud Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Müügiks ostetud kaubad 100 466 96 291 Taara ja materjal 720 800 Varud kokku 101 186 97 091 Kasumiaruande real “Müüdud kaupade kulu” on kajastatud kulud varude allahindlusest ja mahakandmisest ning inventuuri puudujäägid 2025. aastal summas 17 387 tuhat eurot (2024: 16 993 tuhat eurot). Varude allahindamisel lähtutakse varude vanuselisest struktuurist ja moekaupade puhul varude hooajalisusest. Varude bilansilise maksumuse korrigeerimine toimub läbi allahindluse reservi. Seisuga 31. detsember 2025 oli raamatupidamis- liku allahindluse reservi suuruseks 985 tuhat eurot (31.12.2024: 798 tuhat eurot) ning nende varade neto realiseerimis- maksumuseks oli 17 911 tuhat eurot (31.12.2024: 18 133 tuhat eurot).
Grupi müüdud kaupade kulu 2025. aastal oli 665 038 tuhat eurot (2024: 684 797 tuhat eurot). Grupp kajastab müüdud kaupade kuluna ostetud autode, toidu- ja tööstuskaupade maksumust, pakkematerjalide ja valmistoodangu kulu, logistika ning transpordikulu, kaupade allahindluse ja mahakandmise kulu.
Varud on osaliselt panditud osana kommertspandist ning ﬁnantseerimislepingute tagatiseks on panditud varude tagasio-
mandamine, informatsioon panditud varade kohta on esitatud lisas 25.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 107 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 9 Tütarettevõtjad TKM Gruppi kuuluvad 31.12.2025 seisuga: Ettevõtte nimi Asukoht Tegevusala Osalus 31.12.2025 Soetus-või asutamis- aasta Selver AS Eesti, Tallinn Jaekaubandus 100% 1995 TKM Kinnisvara AS Eesti, Tallinn Kinnisvara haldamine 100% 1999 TKM Kinnisvara Tartu OÜ Eesti, Tartu Kinnisvara haldamine 100% 2004 SIA TKM Latvija Läti, Riia Kinnisvara haldamine 100% 2006 TKM Auto OÜ Eesti, Tallinn Kaubandus- ja ﬁnantstegevus 100% 2007 KIA Auto AS Eesti, Tallinn Hulgikaubandus 100% 2007 Forum Auto SIA Läti, Riia Jaekaubandus 100% 2007 KIA Auto UAB Leedu, Vilnius Jaekaubandus 100% 2007 TKM Beauty OÜ Eesti, Tallinn Jaekaubandus 100% 2007 TKM Beauty Eesti OÜ Eesti, Tallinn Jaekaubandus 100% 2007 Kaubamaja AS Eesti, Tallinn Jaekaubandus 100% 2012 Kulinaaria OÜ Eesti, Tallinn Keskusköögi tegevus 100% 2012 Viking Motors AS Eesti, Tallinn Jaekaubandus 100% 2012 Viking Security AS Eesti, Tallinn Turvaalane tegevus 100% 2014 UAB TKM Lietuva Leedu, Vilnius Kinnisvara haldamine 100% 2017 Verte Auto SIA Läti, Riia Jaekaubandus 100% 2017 TKM Finants AS Eesti, Tallinn Kaubandus- ja ﬁnantstegevus 100% 2020 Walde AS Eesti, Tallinn Turvaalane tegevus 100% 2023 Motus Auto UAB Leedu, Vilnius Jaekaubandus 100% 2025 Vastavalt 22.05.2025 allkirjastatud jagunemisotsusele andis jagunemise järgselt taas varasemalt kasutusel olnud ärinime kasutama hakanud UAB KIA Auto (jagunev ühing) jagunemisega Škoda ärisuuna üle omandavale ühingule, milleks on jagunemise käigus 28.05.2025 asutatud ning Motus auto UAB nime kandma hakanud äriühing. Jagunemine kanti Leedu äriregistrisse 28.05.2025. Škoda edasimüügi ja teenindusega seotud ärisuuna eraldamine võimaldab tegevustele tõhusamalt keskenduda ja seeläbi saavutada paremaid tulemusi. TKM Grupi strateegiline eesmärk on jätkuvalt laieneda autokaubanduses, keskendudes KIA ning teiste automarkide müügi- ja teenindusvõrgu arendamisele Balti riikides, kus segment on müügitulu ja kasumi poolest Grupi suuruselt teine. Tütarettevõtjate osaluse määrad 31.12.2025 seisuga on samad 31.12.2024 seisuga.
2025. aastal äriühendusi ei toimunud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 108 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 10 Sidusettevõtjad TKM Grupp AS omab 50% osalust (2024: 50%) ettevõttes AS Rävala Parkla, mis osutab Tallinnas parkimismaja teenuseid. Investeering on klassiﬁtseeritud sidusettevõtteks kuna teine omanik omab õigust määrata nõukogu liikmeid. Vaata lisa 20. Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Investeering sidusettevõtjasse aasta alguses 1 733 1 732 Aruandeperioodi kapitaliosaluse kasum 297 281 Saadud dividendid -170 -280 Investeering sidusettevõtjasse aasta lõpus 1 860 1 733 Sidusettevõtja Rävala Parkla AS ﬁnantsinformatsioon (kajastades 100% sidusettevõttest): 31.12.2025 31.12.2024 Käibevara 447 227 Põhivara 3 344 3 350 Lühiajalised kohustused 65 115 Omakapital 3 726 3 462 Müügitulu 791 726 Puhaskasum 603 538
Lisa 11 Pikaajalised nõuded ja ettemaksed Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Rendikulude ettemaks 183 206 Edasilükkunud tulumaksu vara 27 24 Muud pikaajalised nõuded 7 5 Pikaajalised nõuded ja ettemaksed kokku 217 235
Lisa 12 Kinnisvarainvesteeringud Tuhandetes eurodes Bilansiline maksumus 31.12.2023 64 971 Ostud ja parendused 510 Ümberklassiﬁtseerimine põhivarast (lisa 13) 21 799 Müük -8 425 Õiglase väärtuse muutus 2 429 Bilansiline maksumus 31.12.2024 81 284 Ostud ja parendused 569 Ümberklassiﬁtseerimine põhivarasse (lisa 13) -1 051 Müük -5 080 Õiglase väärtuse muutus 440 Bilansiline maksumus 31.12.2025 76 162
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 109 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Kinnisvarainvesteeringu näol on tegemist kaubandushoonega hoonestatud kinnistutega ja lõpetamata ehitistega Eestis ja Lätis, mida Grupp hoiab valdavalt renditulu teenimise eesmärgil, ning mis on jagatud kinnisvarainvesteeringu ja materiaalse põhivara vahel. Vaata ka lisa 20. 2025. aasta 12 kuu kinnisvarainvesteeringute ostude maksumus oli 569 tuhat eurot (2024: 510 tuhat eurot). Aruandeaastal tehti Eesti kinnisvaraobjektidele logistikakeskuses ehitustöid 154 tuhande euro ulatuses, Viimsi keskuses tehti ehitustöid 305 tuhande euro ulatuses ja Tartu Kaubamaja keskuses tehti renoveerimistöid 110 tuhande euro ulatuses. 2024. aastal tehti Eesti kinnisvaraobjektile Viimsi keskuses ehitustöid 7 tuhande euro ulatuses ja Tartu Kaubamaja keskuses tehti renoveerimistöid 0-korruse ja kolmanda korruse kaubanduspindade uuendamiseks 490 tuhande euro ulatuses. 2024. aastal tehti Läti kinnisvaraobjektidele renoveerimistöid Kuldigas 5 tuhande euro ulatuses ja Salaspilsis 8 tuhande euro ulatuses. Aruandeaastal klassiﬁtseeriti kinnisvarainvesteeringust põhivarasse kinnistu asukohaga Veesaare tee 3, Peetri, Rae vald. Peamiselt Kia ja Peugeot autode müügi ja teenindusega tegelev Viking Motors AS saab 2026. aasta esimeses pooles Peetrisse uue, 3600 ruutmeetrise netopinnaga kere- ja värvitööde hoone. Viking Motors AS on 100% TKM Auto AS tütarettevõte. 2024. aastal klassiﬁtseeriti materiaalsest põhivarast kinnisvarainvesteeringusse sügisel valminud logistikakeskus asukohaga Paemurru tn 1, Maardu linn, summas 21 799 tuhat eurot. Logistikakeskus teenindab TKM Grupi, eelkõige tema tütarettevõtja Selver AS, kaubamahtusid. Logistikakeskuses opereerib OÜ NG Logistics, kes on 100% Eesti kapitalil põhinev NG Investeeringud gruppi kuuluv logistikaettevõte. Aruandeperioodil müüs SIA TKM Latvija Läti kinnisvaraobjektid Salaspilsis ja Kuldigas kokku summas 5 080 tuhat eurot. 2024. aastal müüs SIA TKM Latvija Läti kinnisvaraobjektid Ogres ja Rezeknes kokku summas 8 425 tuhat eurot.
Kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse hindamine Juhtkond hindab kinnisvarainvesteeringute õiglast väärtust igal majandusaastal. Õiglased väärtused määrati juhtkonna otsusel kasutades sisendite määramisel kinnisvaraekspertide hinnanguid. Õiglase väärtuse määramisel kasutati tulumeetodit (diskonteeritud rahavoogude meetodit, residuaalmeetodit) ja turupõhiseid andmeid (võrreldavad tehingud, üüritulud jms). Eesti kinnisvarainvesteeringute hindamisel võeti kahe objekti puhul sõltumatu atesteeritud kinnisvaraeksperdi arvamus (2024: nelja objekti puhul). Aruandeperioodil saadi Eesti kinnisvarainvesteeringute kolme objekti puhul (2024: ühe objekti puhul) kinnisvaraeksperdilt ekspertarvamus diskonto- ja rendikasvumäärade osas ning 2024. aastal ühte objekti ei hinnatud. Hindamisel on kasutatud diskontomäära 8,0%-9,0% (2024: 8,5%-9,9%) sõltuvalt objekti asukohast ja rendikasvumäära 0,0%-3,0% (2024: 0,0%-9,0%). Kinnisvarainvesteeringute hindamisel kasutatud üürihinna sisendi määramisel on lähtutud kehtivatest üürilepingutest, mis juhtkonna hinnangul vastavad turutingimustele. 2024. aastal Läti kinnisvarainvesteeringute hindamisel võeti aluseks kavatsuste protokollid, müügitehingud toimusid 2025. aasta jaanuaris ja seega aruandeperioodi lõpuks Grupp enam Lätis kinnisvarainvesteeringuid ei oma. Aruandeaastal toimus hindamise tulemusena Eesti kinnisvarainvesteeringute üleshindlus summas 858 tuhat eurot (2024: 2 105 tuhat eurot) ja allahindlus summas 418 tuhat eurot (2024: 387 tuhat eurot). 2024. aastal toimus hindamise tulemusena Läti kinnisvarainvesteeringute üleshindlus summas 711 tuhat eurot. Aruandeperioodil on kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse muutus kajastatud kasumiaruandes muudes ärituludes kokku summas 440 tuhat eurot (2024: 2 429 tuhat eurot). Grupi juhtkond on koostanud kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse sensitiivsuse analüüsi, mille tulemusena on leitud, et juhul, kui üüritulu muutuks +/-10%, muutuks objektide õiglane väärtus +7 865/-7 865 tuhat eurot (2024: +8 055/- 8 055 tuhat eurot). Juhul kui õiglase väärtuse leidmisel kasutatud diskontomäär muutuks +/- 0,5pp, muutuks objektide õiglane väärtus -1 439/+1 478 tuhat eurot (2024: -1 515/+1 555 tuhat eurot). Grupi kinnisvarainvesteeringud, mida kajastatakse seisuga 31. detsember 2025 ja 2024 õiglases väärtuses, on mõõdetud tasemel 3.
Kinnisvarainvesteeringutelt teeniti 2025. aastal renditulu 5 633 tuhat eurot (2024: 5 264 tuhat eurot). Kinnisvarainvesteeringute haldamisega seotud kulud olid 2025. aastal 1 908 tuhat eurot (2024: 2 105 tuhat eurot).
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 110 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Katkestamatute kasutusrendilepingute tulu jaguneb tähtaegade lõikes järgmiselt: Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 kuni 1 aasta 4 918 5 956 vahemikus 1 kuni 5 aastat 18 421 20 590 Üle 5 aasta 16 097 18 071 Kokku 39 436 44 617
Osa kinnisvarainvesteeringutest on panditud pikaajaliste pangalaenude tagatiseks, informatsioon panditud varade kohta
on esitatud lisas 25.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 111 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 13 Materiaalne põhivara
Tuhandetes eurodes Maa ja ehitised Ehitiste kasutusõi- gus Masinad ja seadmed Muu inven- tar ja sisse- seade Lõpetamata ehitised ja projektid Kokku 31.12.2023 Soetus- või ümberhinnatud maksumus 211 550 247 112 73 723 59 922 24 175 616 482 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 0 -89 527 -43 264 -41 414 -8 971 -183 176 Jääkmaksumus 211 550 157 585 30 459 18 508 15 204 433 306 2024.a. toimunud muutused Ostud ja parendused 2 613 0 3 994 6 513 20 943 34 063 Ehitiste kasutusõiguse lisandumine 0 10 510 0 0 0 10 510 Muud ümberklassiﬁtseerimised 0 0 284 -45 0 239 Ümbeklassiﬁtseerimine kinnisvarainvestee- ringuks (lisa 12) 0 0 0 0 -21 799 -21 799 Ümberklassiﬁtseerimine immateriaalsest varast (lisa 14) 0 0 864 0 0 864 Ümberklassiﬁtseerimine varudesse 0 0 -504 0 0 -504 Ümberklassiﬁtseerimine varudest 0 0 2 575 1 -29 2 547 Müük -1 887 0 -771 -6 0 -2 664 Mahakandmine 0 0 -24 -35 -152 -211 Väärtuse langus/tõus läbi kasumiaruande 0 0 0 0 -293 -293 Ehitiste kasutusõiguse korrigeerimine 0 10 685 0 0 0 10 685 Amortisatsioonikulu -7 540 -20 376 -7 621 -6 412 0 -41 949 31.12.2024 Soetus- või ümberhinnatud maksumus 211 854 268 307 78 660 65 007 23 137 646 965 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus -7 118 -109 903 -49 404 -46 483 -9 263 -222 171 Jääkmaksumus 204 736 158 404 29 256 18 524 13 874 424 794 2025.a. toimunud muutused Ostud ja parendused 1 098 0 1 697 5 089 15 591 23 475 Muud ümberklassiﬁtseerimised 9 188 0 257 192 -9 166 471 Ümbeklassiﬁtseerimine kinnisvarainvestee- ringust (lisa 12) 1 051 0 0 0 0 1 051 Ümberklassiﬁtseerimine varudesse 0 0 -457 -17 0 -474 Ümberklassiﬁtseerimine varudest 0 0 2 114 0 29 2 143 Müük 0 0 -814 0 0 -814 Mahakandmine -5 0 -12 -16 0 -33 Väärtuse langus/tõus läbi kasumiaruande -132 0 0 0 -4 -136 Väärtuse tõusust tingitud üleshindlus läbi ümberhindluse reservi 11 172 0 0 0 0 11 172 Ehitiste kasutusõiguse korrigeerimine 0 18 823 0 0 0 18 823 Amortisatsioonikulu -7 486 -20 259 -7 717 -6 033 0 -41 495 31.12.2025 Soetus- või ümberhinnatud maksumus 219 622 284 433 79 354 63 777 29 591 676 777 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 0 -127 465 -55 030 -46 038 -9 267 -237 800 Jääkmaksumus 219 622 156 968 24 324 17 739 20 324 438 977
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 112 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Investeeringud põhivarasse 2025. aasta investeeringute maksumuseks kujunes 24 950 tuhat eurot (sh. investeeriti materiaalsesse põhivarasse 23 475 tuhat eurot ja immateriaalsesse põhivarasse 1 475 tuhat eurot). Supermarketite ärisegmendis oli aruandeperioodil materiaalse põhivara soetuse maksumus 4 075 tuhat eurot. Aruandeperioodil läbis põhjaliku uuenduskuuri Jõgeva Selver. Täiendavalt soetati arvutustehnikat ning uuendati Selveri kaupluste sisustust ja turvaseadmeid. Kaubamaja ärisegmendi materiaalse põhivara soetuse maksumus oli 1 540 tuhat eurot. Aruandeperioodil läbis uuenduskuuri Kaubamaja Tallinna müügimaja Lastemaailm, Tallinna müügimaja Naistemaailmas avati Anni Arro kohvik. Täiendavalt soetati arvutustehnikat ja uuendati sisustust. Autokaubanduse ärisegmendis soetati aruandeperioodil materiaalset põhivara maksumuses 2 620 tuhat eurot. Turvateenuste ärisegmendis soetati aruandeperioodil materiaalset põhivara maksumuses 439 tuhat eurot. Kinnisvara ärisegmendis soetati materiaalset põhivara aruandeperioodil kokku maksumusega 14 801 tuhat eurot. Aruandeperioodil valmis uus multibränd - autokeskus Leedus. Eestis on alustatud Viking Motorsi Peetri autoesinduse kõrvale keretööde töökoja rajamise ettevalmistustega. Käesoleval aastal on alustatud mitmete kauplusehoonete renoveerimisprojektidega, eesmärgiga hooned kaasajastada ning viia vastavusse tänaste ärivajadustega. Renoveerimise käigus suureneb hoonete energiatõhusus. Ettevalmistused on tehtud Laulasmaa Selveri ja Keila Selveri laiendamiseks. TKM Grupi ettevõtjatel puudusid siduvad kohustused materiaalse põhivara ostuks. Seisuga 31.12.2025 hinnati „Maa ja ehitiste“ õiglast väärtust ja „Lõpetamata ehitiste“ kaetavat väärtust. „Maa ja ehitiste“ õiglased väärtused ning „Lõpetamata ehitiste“ kaetavad väärtused (tuginedes kasutusväärtusele) määrati juhtkonna ot- susel kasutades grupiväliste oma ala ekspertide hinnanguid ning ettevõtte siseselt kasutades ekspertidelt saadud hinnan- guid diskonto- ja kapitalisatsioonimäärade osas. Nii õiglase väärtuse kui ka kaetavate väärtuste määramisel kasutati dis- konteeritud rahavoogude meetodit, turupõhiseid andmeid (võrreldavad tehingud, üüritulud jms) või amortiseeritud jääka- sendusmeetodit.
„Maa ja ehitiste“ õiglase väärtuse hindamine Juhtkond hindab igal bilansipäeval „Maa ja ehitiste“ objektide väärtust. Juhul, kui „Maa ja ehitiste“ väärtus on suurem bilansilisest väärtusest, hinnatakse „Maa ja ehitisted“ üles läbi ümberhindlusreservi vähemalt kord nelja aasta jooksul või tihedamalt, kui esineb olulisi muutusi „Maa ja ehitiste“ väärtuses. Arvestades majanduskeskkonna muutusi viimase kahe aasta jooksul, on juhtkond jõudnud seisukohale, et „Maa ja ehitiste“ väärtused on aruandeaasta lõpuks oluliselt muutunud ning juhtkond otsustas teostada „Maa ja ehitiste“ ümberhindluse. 2024. aastal hindas juhtkond väärtuse erinevusi ebaolu- liseks ning ümberhindlust ei teostatud. 2025. aasta hindamise tulemusena hinnati Eesti „Maa ja ehitiste“ objekte läbi ümberhindluse reservi üles summas 9 293 tuhat eurot ja läbi kasumiaruande alla 132 tuhat eurot. 2025. aasta hindamise tulemusena hinnati Läti „Maa ja ehitiste“ objekt läbi ümberhindluse reservi üles 1 006 tuhat eurot. 2025. aasta hindamise tulemusena hinnati Leedu „Maa ja ehitiste“ objekte läbi ümberhindluse reservi üles summas 873 tuhat eurot. Alljärgnevalt on toodud õiglases väärtuses kajastatavate põhivarade (kinnistute) analüüs väärtuse hindamise meetodi järgi. Erinevad tasemed deﬁneeritakse järgmiselt:  Identsete varade (korrigeerimata) noteeritud hinnad aktiivsetel turgudel (tase 1);  muud sisendid kui 1. tasemel liigitatavad noteeritud hinnad, mis on vara puhul kas otseselt või kaudselt jälgitavad (tase 2);  vara hindamine, milles kasutatakse mitte jälgitavad sisendeid (tase 3). „Maa ja ehitiste“ õiglane väärtus määratakse hindamistehnikate abil. Hindamistehnikates kasutatakse nii palju kui võima- lik jälgitavaid turuandmeid, kui need on kättesaadavad, ja toetutakse nii vähe kui võimalik Grupi enda hinnangutele. Kin- nistud liigitatakse tasemele 2 juhul, kui kõik olulised sisendandmed, mis on vajalikud õiglase väärtuse määramiseks, on jälgitavad. 2025. aastal kasutati Eesti “Maa ja ehitiste” hindamisel 15 objekti puhul (2024: 10 objekti puhul) atesteeritud kinnisvaraeksperdi hinnangut ning 10 objekti puhul (2024: 13 objekti puhul) saadi eksperdilt ekspertarvamus diskonto- ja kapitalisatsioonimäärade osas või teostati hinnang võrdlusandmete põhjal. Hindamisel on kasutatud diskontomäärasid 7,9%-10,0% (2024: 8,0%-11,0%) sõltuvalt objekti asukohast ja rendikasvumäärasid 1,0%-2,5% (2024: 1,0%-2,5%). “Maa ja ehitiste” hindamisel kasutatud üürihinna sisendi määramisel on lähtutud kehtivatest üürilepingutest, mis juhtkonna hin- nangul vastavad turutingimustele. 2025. aastal võeti Läti “Maa ja ehitiste” hindamisel viie objekti puhul sõltumatu atesteeritud kinnisvaraeksperdi arvamus diskonto- ja kapitalisatsioonimäärade kohta ning hindamine viidi läbi ettevõtte siseselt. 2024. aastal kasutati Läti “Maa ja ehitiste” hindamisel viie objekti puhul atesteeritud kinnisvaraeksperdi hinnangut. Hindamisel on kasutatud diskontomäära 9,0% (2024: 7,5%-9,0%) ja rendikasvumäärasid 2,0%-2,5% (2024: 2,0%-2,5%).
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 113 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
2025. aastal kasutati Leedu “Maa ja ehitiste” hindamisel ühe objekti puhul atesteeritud kinnisvaraeksperdi hinnangut. Leedu “Maa ja ehitiste” hindamisel on kasutatud diskontomäära 9,4% ja rendikasvumäära 2,5%. 2024. aastal Leedus asu- vate „Maa ja ehitiste“ väärtuse hindamisel ei tuvastatud olulisi erinevusi maa ja ehitiste õiglase väärtuse ja bilansilise väärtuse vahel. Grupi põhivarad (kinnistud), mida kajastatakse ümberhindluse meetodil, on tasemel 3. Tuhandetes eurodes Õiglane väärtus 31.12.2025 Hindamis- meetod Mittejälgitavad sisendid Mittejälgitavatel turuandmetel baseeruv vahe- mik (eur) Seos mittejälgitavatel tu- ruandmetel ja õiglasel väärtusel Eesti objektid, millele anti eksperthinnang 122 244 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 9,84-19,66 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Eesti objektid, millele saadi ekspertidelt hin- nangud diskonto- ja kapitalisatsiooni-mää- rade osas 46 822 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 8,8-13,9 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Ülejäänud Eesti objek- tid 22 186 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 7,7-9,2 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Ülejäänud Eesti objek- tid 3 253 Võrreldavate tehin- gute meetod Hinnatava vara võrdlus sarnaste müüdud vara- dega Läti objektid, millele saadi ekspertidelt hin- nangud diskonto- ja kapitalisatsiooni-mää- rade osas 13 400 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 3,18-12,14 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Ülejäänud Läti objekt 17 Võrreldavate tehin- gute meetod Hinnatava vara võrdlus sarnaste müüdud vara- dega Leedu objekt, millele anti eksperthinnang 11 700 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 11,14 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Kokku
219 622
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 114 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes Õiglane väärtus 31.12.2024 Hindamis- meetod Mittejälgitavad sisendid Mittejälgitavatel turuandmetel baseeruv vahe- mik (eur) Seos mittejälgitavatel tu- ruandmetel ja õiglasel väärtusel Eesti objektid, millele anti eksperthinnang 53 380 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 8,12-13,62 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Eesti objektid, millele saadi ekspertidelt hin- nangud diskonto- ja kapitalisatsiooni-mää- rade osas 111 934 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 9,84-19,66 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Ülejäänud Eesti objek- tid 24 721 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 7,7-9,2 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Läti objektid millele anti eksperthinnang 12 805 Diskonteeritud ra- havoogude mee- tod Üüritulu ühes kuus ruutmeetri kohta 3,1-11,9 Mida kõrgem on hind ruut- meetri kohta, seda suurem on õiglane väärtus Ülejäänud Läti objekt 19 Võrreldavate tehin- gute meetod Hinnatava vara võrdlus sarnaste müüdud vara- dega Leedu objekt, millele hinnangut ei antud 1 877 Võrreldavate tehin- gute meetod Hinnatava vara võrdlus sarnaste müüdud vara- dega Kokku 204 736
Ümberhinnatud põhivara bilansiline väärtus oleks olnud, kui neid oleks kajastatud soetusmaksumuse meetodil, järgmine: 31.12.2025 98 578 tuhat eurot 31.12.2024 89 694 tuhat eurot „Lõpetamata ehitiste“ kaetava väärtuse määramine Aruandeaastal kasutati Eesti „Lõpetamata ehitiste“ 16 objekti puhul (2024: 13 objekti puhul) sõltumatu atesteeritud kin- nisvaraeksperdi hinnangut ja ning 10 objekti puhul (2024: 11 objekti puhul) saadi eksperdilt ekspertarvamus diskonto- ja kapitalisatsioonimäärade osas või teostati hinnang võrdlusandmete põhjal. Aruandeaastal Läti „Lõpetamata ehitiste“ ob- jekte (2024: 3 objekti) ei hinnatud. 2024. aastal kasutati Läti „Lõpetamata ehitiste“ viie objekti puhul sõltumatu atesteeri- tud kinnisvaraeksperdi hinnangut. Aruandeaastal kasutati Eesti „Lõpetamata ehitiste“ hindamisel diskontomäärasid 8,0%-10,0% (2024: 8,0%-11,0%) sõltuvalt objekti asukohast ja renditulu kasvumäärasid 1,0%-3,0% (2024: 1,0%-3,0%). Õiglase väärtuse määramisel kasutati diskon- teeritud rahavoogude meetodit. Üürihinna ja vakantsuse sisendite määramisel on lähtutud sõltumatu rentnikuga sõlmitud rendilepingu üürihinnast ja atesteeritud ekspertide poolt määratud vakantsuse määrast valmis objektide puhul. 2024. aas- tal kasutati Läti „Lõpetamata ehitiste“ õiglase väärtuse määramisel võrreldavate tehingute meetodit. Aruandeperioodi lõpus läbi viidud väärtuste testide tulemusena Eestis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ objektide puhul väärtuse muutust ei tuvastatud. 2024. aastal tuvastati ühe objekti puhul väärtuse langus summas 50 tuhat eurot. 2025. aastal Lätis asuvates „Lõpetamata ehitistes“ tuvastati ühe objekti puhul väärtuse langus summas 4 tuhat eurot (2024: 362 tuhat eurot) ja 2024. aastal tuvastati kolme objekti puhul varasemalt tehtud allahindluse tühistamise vajadus summas 119 tuhat eurot. Leedus asuvate „Lõpetamata ehitiste“ objekte jääkväärtuses 0 tuhat eurot seisuga 31.12.2025 (31.12.2024: 633 tuhat eurot) aruandeperioodil ja 2024. aastal üles ega alla ei hinnatud.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 115 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
„Lõpetamata ehitiste“ jääkväärtused (tasemel 3): Tuhandetes eurodes Objektide arv (tk) 31.12.2025 31.12.2025 Objektide arv (tk) 31.12.2024 31.12.2024 Eesti objektid, millele anti eksperthinnang 16 1 651 13 575 Eesti objektid, millele anti ettevõttesisene hinnang 10 6 543 11 384 Ülejäänud Eesti objektid 11 4 594 10 5 666 Läti objektid, millele anti eksperthinnang 0 0 5 3 558 Ülejäänud Läti objektid 8 6 012 3 2 454 Leedu objekt 0 0 1 633 Kokku 45 18 800 43 13 270 Seisuga 31.12.2025 oli lõpuni amortiseeritud, kuid veel kasutuses olevate põhivarade (masinad ja seadmed ja muu inven- tar) soetusmaksumus 64 416 tuhat eurot (2024: 56 251 tuhat eurot).
Seisuga 31.12.2025 oli seatud võlakohustuste tagatiseks materiaalset põhivara bilansilise väärtusega 168 031 tuhat eurot
(2024: 152 598 tuhat eurot). Täpsemad andmed on toodud lisas 25.
Lisa 14 Immateriaalne põhivara Tuhandetes eurodes Firmaväärtus Kaubamärk Kasulikud le- pingud Arenguvälja- minekud Kokku 31.12.2023 Soetusmaksumus 19 049 2 243 120 7 430 28 842 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 0 -1 153 -49 -2 270 -3 472 Jääkmaksumus 19 049 1 090 71 5 160 25 370 2024.a. toimunud muutused Ostud ja parendused 0 0 0 2 000 2 000 Ümberklassiﬁtseerimine põhivarasse (lisa 13) 0 0 0 -864 -864 Amortisatsioonikulu 0 -295 -17 -409 -721 31.12.2024 Soetusmaksumus 19 049 2 243 120 7 984 29 396 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 0 -1 448 -66 -2 097 -3 611 Jääkmaksumus 19 049 795 54 5 887 25 785 2025.a. toimunud muutused Ostud ja parendused 0 0 0 1 475 1 475 Amortisatsioonikulu 0 -295 -17 -519 -831 31.12.2025 Soetusmaksumus 19 049 2 243 120 9 459 30 871 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 0 -1 743 -83 -2 616 -4 442 Jääkmaksumus 19 049 500 37 6 843 26 429
Arenguväljaminekuna on Grupp aruandeperioodil teostanud veebilehe, Partnerkaardi kodulehe, Partner Kuukaardi ja e- poodide platvormide uuendusi ning teenuste arendamist summas 1 475 tuhat eurot (2024: 2 000 tuhat eurot). 2014. aastal Viking Security AS aktsiate soetamise käigus omandati kaubamärk suurusega 180 tuhat eurot. Kaubamärki amortiseeritakse 7 aasta jooksul. Kaubamärk amortiseerus nulli 2021. aastal, kuid kaubamärgi kasutamine jätkub. 2020. aastal ABC Supermarkets AS aktsiate soetamise käigus omandati kaubamärk suurusega 1 911 tuhat eurot. Kaubamärki amortiseeritakse 7 aasta jooksul.
2021. aastal omandas Viking Security AS P. DUSSMANN EESTI Osaühingult tema turvateenuste ärivaldkonna Eestis koos
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 116 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
sellesse kuuluvate varade ja lepingutega. Ärivaldkonna soetamise käigus omandati kasulikud lepingud suurusega 120 tuhat eurot, mida amortiseeritakse 7 aasta jooksul. 2023. aastal AS Walde aktsiate soetamise käigus omandati kaubamärk suurusega 153 tuhat eurot. Kaubamärki amortiseeritakse 7 aasta jooksul. Firmaväärtuse ja muude immateriaalsete varade väärtuse testid on läbi viidud seisuga 31. detsember 2025 ja 2024. Fir- maväärtus jaguneb Grupi raha genereerivatele üksustele allolevate segmentide lõikes: Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Supermarketid 13 609 13 609 Autokaubandus 3 156 3 156 Turvasegment 2 284 2 284 Kokku 19 049 19 049 Kaetav väärtus (tuginedes kasutusväärtusele) määrati võttes aluseks tuleviku rahavood viie aasta lõikes. Kõigi üksuste puhul selgus, et rahavoogude nüüdisväärtus aruandeaastal katab nii ﬁrmaväärtuse ja kaubamärgi kui ka kasulike rendile- pingute ja muude üksusega seotud varade väärtuse. Kasutusväärtuse arvutamisel on lähtutud järgmistest eeldustest: 31.12.2025 Autokaubandus Supermarketid Turvateenused Ärikasumi marginaal järgneva 5 aasta jooksul 4,74% - 5,53% 1,04% - 3,42% 4,5 %- 5,74% Diskontomäär 8,94% 8,52% 12,57% Müügikasv järgneva 5 aasta jooksul 3,8% - 31,6% 3,0%- 5,0% 5,1% - 12,4% Tuleviku kasvumäär* 2,5% 2,5% 2,0% *Tuleviku kasvumäär on eeldatav rahavoo kasv peale 5. aastat. 31.12.2024 Autokaubandus Supermarketid Turvateenused Ärikasumi marginaal järgneva 5 aasta jooksul 4,92%-5,95% 0,28% - 3,06% 2,63% -4,27% Diskontomäär 9,24% 8,07% 12,38% Müügikasv järgneva 5 aasta jooksul 2,6% - 9,8% 3,0%-5% 1,8% - 12,9% Tuleviku kasvumäär* 2,5% 2,5% 2,0% *Tuleviku kasvumäär on eeldatav rahavoo kasv peale 5. aastat. Kasutatud on maksude-eelseid diskontomäärasid, mis kajastavad asjakohaste ärisegmentidega seotud riske. Kasutatud kaalutud keskmised kasvumäärad tuginevad Grupi kogemusele ja majanduskeskkonna hinnangule. Juhtkonna hinnangul on väärtuse testides tehtud eeldused realistlikud ning pigem konservatiivsed. Juhtkond hindab, et mõistlikud muutused kasutatud sisendites ei muuda oluliselt kasutusväärtuse arvutamisel leitud tulemust. 31.12.2025 Autokaubandus Supermarketid Turvateenused Erinevus raha genereerivate üksuste bilansiliste väärtuste ning kaetavate väärtuste vahel tuh. EUR 97 278 13 808 9 702 Piisavalt tõenäolised muutused eeldustes, mille tulemu- sena kaetav väärtus võrduks bilansilise väärtusega: Keskmise müügikasvu vähenemine 0,08% 0,46% 0,11% Keskmise ärikasumi marginaali vähenemine 3,08 pp 1,50 pp 3,62 pp 31.12.2024 Erinevus raha genereerivate üksuste bilansiliste väärtuste ning kaetavate väärtuste vahel tuh. EUR 108 710 29 493 5 968 Piisavalt tõenäolised muutused eeldustes, mille tulemu- sena kaetav väärtus võrduks bilansilise väärtusega: Keskmise müügikasvu vähenemine 0,55% 1,03% 0,83% Keskmise ärikasumi marginaali vähenemine 3,79 pp 3,19 pp 2,41 pp
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 117 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 15 Intressi kandvad võlakohustused
Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Lühiajalised võlakohustused Arvelduskrediit 4 084 4 797 Pangalaenud 32 129 12 157 Rendikohustus (lisa 16) 18 554 18 852 Muud laenud 8 769 8 630 Lühiajalised võlakohustused kokku 63 536 44 436 31.12.2025 31.12.2024 Pikaajalised võlakohustused Pangalaenud 92 424 111 298 Rendikohustus (lisa 16) 154 858 153 925 Muud laenud 9 660 14 735 Pikaajalised võlakohustused kokku 256 942 279 958 Võlakohustused kokku 320 478 324 394 Saadud laenud 2025 2024 Pangalaenud 12 210 27 690 Muud laenud 5 955
10 463 Saadud laenud kokku 18 165 38 153
Makstud laenud 2025 2024 Arvelduskrediit 713 2 564 Pangalaenud 11 112 13 073 Rendikohustus 18 188 17 754 Muud laenud 10 892 9 240 Makstud laenud kokku 40 905
42 631 Pangalaenude lepingud on sõlmitud eurodes. Informatsioon panditud varade kohta on esitatud lisas 25. Juhtkonna hin- nangul ei erine Grupi võlakohustuste bilansiline väärtus oluliselt nende õiglasest väärtusest (lisa 4). Pangalaenude tagasimaksetähtajad on 31.12.2025 seisuga vahemikus 02.01.2026 ja 07.05.2039 (2024: vahemikus 02.01.2025 ja 07.05.2039), intress on seotud nii 3 kuu ja 6 kuu EURIBORiga. Kaalutud keskmine intressimäär oli 3,22% (2024: 4,60%).
Rendikohustuse aluseks olevad rendilepingud kehtivad kuni 01.09.2045. Bilansis kajastatud rendikohustus on arvele võe- tud lähtudes standardist IFRS 16, diskonteerimisel on kasutatud alternatiivset laenuintressimäära lepingu sõlmimisel või
IFRS 16 esmasel rakendamisel. Kaalutud keskmine intressimäär on 2,97% (31.12.2024: 2,79%).
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 118 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Netovõlg Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Raha ja pangakontod (lisa 5) 29 516 45 454 Lühiajalised võlakohustused -63 536 -44 436 Pikaajalised võlakohustused -256 942 -279 958 Netovõlg -290 962 -278 940 Raha ja raha ekvivalendid (lisa 5) 29 516 45 454 Fikseeritud intressimääraga võlakohustused -173 412 -172 777 Ujuva intressimääraga võlakohustused -147 066 -151 617 Netovõlg -290 962 -278 940 Raha ja raha ekvivalendid Arveldus- krediit Võla- kohustused Rendi- kohustus Kokku Netovõlg 31.12.2023 42 064 -7 361 -130 980 -169 336 -265 613 Rahavoog (põhiosa ja intressid) 3 390 2 564 -8 092 22 924 20 786 Arvestatud intressid 0 0 -7 748 -5 170 -12 918 Lisandunud rendikohustused 0 0 0 -10 510 -10 510 Rendikohustuse ümberhindamine 0 0 0 -10 685 -10 685 Netovõlg 31.12.2024 45 454 -4 797 -146 820 -172 777 -278 940 Rahavoog (põhiosa ja intressid) -15 938 713 9 438 23 970 18 183 Arvestatud intressid 0 0 -5 600 -5 782 -11 382 Rendikohustuse ümberhindamine 0 0 0 -18 823 -18 823 Netovõlg 31.12.2025 29 516 -4 084 -142 982 -173 412
-290 962
Lisa 16 Rendilepingud Grupp kui rendilevõtja Rendikohustised (vastavalt IFRS 16 „Rendilepingud“), mis on kajastatud konsolideeritud ﬁnantsseisundi aruandes, on esi- tatud allpool. Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Finantsseisundi aruandes kajastatud rendikohustise kogusumma 173 412 172 777 - lühiajaline rendikohustus (lisa 15) 18 554 18 852 - pikaajaline rendikohustus (lisa 15) 154 858 153 925
Grupi konsolideeritud koondkasumiaruandes on kajastatud järgmised summad seoses rendilepingutega: Tuhandetes eurodes 2025 2024 Intressikulu (kajastatud ﬁnantskulude all) 5 782 5 170 Väheväärtuslike varade rendikulu 1 012 902 Lühiajaliste rendilepingutega seotud kulu (kajastatud tegevuskulude all) 754 839 Amortisatsioonikulu (lisa 13) 20 259 20 376 Allrenditulud 1 408 1 366 Rentidega seotud raha väljamaksed kokku 23 970
22 924
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 119 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Kasutusrendi tingimustel renditud ehitiste allrendid: Mittekatkestatavatest allrentidest saadaolevate tulevikumaksete miinimumsumma: Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 kuni 1 aasta 3 116 2 355 vahemikus 1 kuni 5 aastat 7 646 6 663 üle 5 aasta 20 754 Kokku 10 782 9 772 Grupp rendileandjana - kasutusrendilepingud Saadud renditulud sisaldavad nii kinnisvarainvesteeringute ruumide rentimisest saadud tulusid, kui ka Grupi põhivarades kajastatud ruumide väljarentimisest saadud tulusid (vaata ka lisa 12). Mittekatkestatavatest kasutusrentidest saadaolevate tulevikumaksete miinimumsumma (välja arvatud ülaltoodud allrendi maksed): Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 kuni 1 aasta 6 425 7 378 vahemikus 1 kuni 5 aastat 20 775 22 647 üle 5 aasta 16 601 18 117 Kokku 43 801 48 142 Enamik rendilepinguid on sõlmitud 7 kuni 10 aastaks ja renditingimuste muutmine räägitakse läbi enne rendiperioodi lõp- pemist. Tähtajatud rendilepingud kehtivad alates lepingu sõlmimisest ootuste kohaselt vähemalt 5 aastat ja on katkesta- tavad 1-3 kuulise etteteatamise tähtajaga. Grupi renditegevus ja selle arvestamine Grupp rendib erinevaid kontoreid, kaubanduspindasid, seadmeid ja sõidukeid. Rendilepingud sõlmitakse tavaliselt kind- laksmääratud perioodiks 6 kuud kuni 8 aastat, kuid lepingutes võib olla pikendamisvõimalusi, nagu allpool kirjeldatud. Lepingud ei sisalda rendiväliseid komponente. Renditingimused lepitakse kokku individuaalselt ja need sisaldavad laias valikus erinevaid tingimusi. Rendilepingutes ei ole kehtestatud kovenante. Pikendamis- ja lõpetamistingimused Pikendamis- ja lõpetamistingimusi on mitmetes Grupi kinnisvara rendilepingutes. Neid kasutatakse Grupi tegevuses ka- sutusel olevate varade haldamise paindlikkuse maksimeerimiseks. Suuremat osa pikendamise ja lõpetamise tingimusest
saab kasutada ainult Grupp, mitte vastav rendileandja.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 120 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 17 Võlad ja ettemaksed Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Võlad tarnijatele 69 365 74 639 Võlad seotud osapooltele (lisa 26) 4 292 3 549 Muud viitkohustused 315 629 Rentnike tagatisdeposiidid 2 109 2 664 Finantskohustused kokku bilansikirjel „Võlad ja ette- maksed“ (lisa 4) 76 081 81 481 Maksuvõlad (lisa 18) 13 102 13 883 Võlad töövõtjatele 11 097 11 399 Saadud ettemaksed 4 540 4 065 Lühiajalised eraldised 135 169 Võlad ja ettemaksed kokku 104 955 110 997 Pikaajalised rentnike tagatisdeposiidid 1 338 1 285 Muud pikaajalised kohustused 48 0 Pikaajalised võlad ja ettemaksed kokku 1 386 1 285
Lisa 18 Maksud Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Ettemaks Maksuvõlg Ettemaks Maksuvõlg Maksukohustuslaste ettemaksukonto (lisa 6) 238 0 73 0 Käibemaks 0 6 164 0 7 030 Üksikisiku tulumaks 0 1 962 0 1 943 Sotsiaalmaks 0 4 388 0 4 383 Ettevõtte tulumaks 0 135 0 104 Töötuskindlustusmaks 0 281 0 278 Kogumispension 0 172 0 145 Maksud kokku (lisa 17) 238 13 102 73 13 883
Seisuga 31. detsember 2025 ja 31. detsember 2024 on Grupi bilansis kajastatud edasilükkunud tulumaksuvara vastavalt summas 27 tuhat eurot ja 24 tuhat eurot. Seisuga 31.12.2025 on kajastatud bilansis dividendide edasilükkunud tulumaksukohustus summas 6 801 tuhat eurot (31.12.2024: 7 939 tuhat eurot) ja Leedus tekkiv edasilükkunud tulumaksukohustus ajutistest erinevustest summas 92 tuhat eurot. Vaata lisa 20. Tuhandetes eurodes 2025 2024 Tulumaks väljamaksetelt omanikele: - Tulumaksukulu makstud dividendidelt (lisa 19) 7 824 5 312 Välismaistest tütarettevõtjatest tulenev tulumaksukulu: - Tasumisele kuuluv tulumaksukulu 112 108 Edasilükkunud tulumaksukohustus dividendidelt: - Edasilükkunud tulumaksukohustus 6 801 7 939 Edasilükkunud tulumaksukohustus ajutistest erinevustest 92 0
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 121 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 19 Aktsiakapital Seisuga 31.12.2025 ja 31.12.2024 jagunes aktsiakapital summas 16 292 tuhat eurot 40 729 200 lihtaktsiaks nimiväärtu- sega 0,40 eurot. Kõigi emiteeritud aktsiate eest on tasutud. Põhikirja kohaselt on maksimaalselt lubatud aktsiate arv
100 000 000 aktsiat.
2025. aastal maksti aktsionäridele välja dividende summas 26 473 tuhat eurot, 0,65 eurot aktsia kohta. Dividendide väljamaksmisega kaasnes dividendide tulumaks summas 7 824 tuhat eurot. 2024. aastal maksti aktsionäridele välja dividende summas 29 324 tuhat eurot, 0,72 eurot aktsia kohta. Dividendide välja- maksmisega kaasnes dividendide tulumaks summas 5 312 tuhat eurot. TKM Grupp AS juhatuse esimees teeb aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku maksta kuni 31. detsembrini 2025 kogune-
nud jaotamata kasumist dividende summas 24 438 tuhat eurot, 0,60 eurot aktsia kohta.
Teave tingimuslikust tulumaksukohustusest, mis tekib kasumi jaotamisel, on toodud lisas 29.
Lisa 20 Segmendiaruandlus Grupp on ärisegmendid määratlenud põhinedes nõukogu poolt regulaarselt strateegiliste otsuste tegemiseks kasutata- vale aruandlusele. Kõrgem äriotsustaja jälgib Grupi äritegevust tegevusvaldkonna põhiselt. Valdkondade lõikes jälgitakse äritegevust kauba- majade, supermarketite, kinnisvara, autokaubanduse, ilutoodete kaubanduse (I.L.U.) ja turvasegmentide lõikes. I.L.U. näi- tajad on väiksemad, kui IFRS 8-s toodud raporteeritava segmendi kvantitatiivsed kriteeriumid, ja need on raporteeritavates segmentides liidetud kaubamajade ärisegmendi juurde seetõttu, et nad on sarnased majandusnäitajate ning muude IFRS 8-s kirjeldatud omaduste poolest. Kaubamajade, supermarketite ja autokaubanduse peamiseks tegevusvaldkonnaks on jaemüük. Supermarketid keskendu- vad toidu- ja esmatarbekaupade müügile, kaubamajad ilu- ja moetoodete müügile, autokaubandus on suunatud autode ja autovaruosade müügile. Autokaubanduse segmendis toimub muuhulgas autode hulgimüük volitatud autodiileritele. Muu- des segmentides ei oma hulgimüük olulist osa. Turvasegmendi peamiseks tegevusvaldkonnaks on turvalahenduste pak- kumine. Kinnisvarasegment tegeleb Grupi omanduses oleva kinnisvara arendamise, haldamise, hooldamise ja kaubandus- pindade rentimisega. Grupi tegevus toimub Eestis, Lätis ja Leedus. Grupp on tegev kõigis viies ärisegmendis Eestis, autode müügiga ning kin- nisvara arendamisega tegeletakse lisaks Eestile ka Lätis ja Leedus. Avalikustatav ﬁnantsinformatsioon vastab nõukogule perioodiliselt raporteeritavale informatsioonile. Nõukogule raportee- ritud kasumiaruande näitajad ja segmentide varad ning kohustused on kajastatud kooskõlas käesolevas ﬁnantsaruandes kasutatud arvestuspõhimõtetega, välja arvatud IFRS 16 järgne ehitiste kasutusõigusena kajastamine ja rentide rendiko- hustusena kajastamine, mis on näidatud eraldi. Peamised mõõdikud, mida nõukogu jälgib, on segmendi müügitulu (seg- mendiväline ja segmentidevaheline müügitulu), EBITDA (kasum enne ﬁnantstulusid ja -kulusid ning amortisatsiooni) ja puhaskasum/kahjum.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 122 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes 2025 Super- marketid Kauba- maja Autokau- bandus Turvatee- nused Kinnis- vara Segmen- tide vaheli- sed tehin- gud Rendi ar- vestus- põhimõ- tete mõju Segmendid kokku Grupiväline müük 611 931 103 001 176 946 20 084 7 686 0 0 919 648 Segmentide vaheline müük 1 122 5 093 337 6 524 14 986 -28 062 0 0 Müük kokku 613 053 108 094 177 283 26 608 22 672 -28 062 0 919 648 EBITDA 24 237 3 418 8 122 634 17 036 0 23 970 77 417 Amortisatsioonikulu ja väärtuse langus (lisa 13,14) -11 769 -3 165 -1 744 -591 -4 967 0 -20 259 -42 495 Ärikasum/(-kahjum) 12 468 253 6 378 43 12 069 0 3 711 34 922 Finantstulu (lisa 23) 801 1 012 44 1 1 164 -2 571 0 451 Finantstulu sidusette- võtja aktsiatelt (lisa 10) 0 297 0 0 0 0 0 297 Finantskulu (lisa 23) -1 076 -2 064 -693 -85 -4 215 2 571 -5 782 -11 344 Tulumaks* (lisa 18) -2 691 0 -1 390 0 -2 718 0 0 -6 799 Puhaskasum/(-kah- jum) 9 502 -502 4 339 -41 6 300 0 -2 071 17 527 sh Eesti 9 502 -502 4 083 -41 5 444 0 -2 071 16 415 sh Läti 0 0 241 0 259 0 0 500 sh Leedu 0 0 15 0 597 0 0 612 Segmendi varad 158 367 84 525 48 676 9 422 323 180 -83 163 156 968 697 975 Segmendi kohustused 104 831 57 238 20 703 6 899 122 540 -51 401 173 412 434 222 Segmendi materiaalse põhivara soetus (lisa 13) 4 075 1 540 2 620 439 14 801 0 0 23 475 Segmendi immate- riaalse põhivara soetus (lisa 14) 110 1 345 17 3 0 0 0 1 475 Põhivara väärtuse langus (lisa 13) 0 0 0 0 136 0 0 136 Väärtuse tõusust tingitud ümberhindlus läbi ümber- hindluse reservi (Lisa 13) 0 0 0 0 11 172 0 0 11 172 Kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse muutus (lisa 12) 0 0 0 0 440 0 0 440
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 123 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes 2024 Super- marketid Kauba- maja Autokau- bandus Turvatee- nused Kinnis- vara Segmen- tide vaheli- sed tehin- gud Rendi ar- vestus- põhimõ- tete mõju Segmendid kokku Grupiväline müük 610 390 104 175 200 833 21 859 7 311 0 0 944 568 Segmentide vaheline müük 1 144 4 861 395 6 580 14 640 -27 620 0 0 Müük kokku 611 534 109 036 201 228 28 439 21 951 -27 620 0 944 568 EBITDA 29 342 3 730 13 603 1 008 20 141 0 22 924 90 748 Amortisatsioonikulu ja väärtuse langus (lisa 13,14) -12 341 -2 903 -1 631 -641 -5 282 0 -20 376 -43 174 Ärikasum/(-kahjum) 17 001 827 11 972 367 14 859 0 2 548 47 574 Finantstulu (lisa 23) 1 119 1 651 58 2 1 693 -4 009 0 514 Finantstulu sidusette- võtja aktsiatelt (lisa 10) 0 281 0 0 0 0 0 281 Finantskulu (lisa 23) -2 080 -3 099 -909 -139 -5 501 4 009 -5 170 -12 889 Tulumaks* (lisa 18) -564 0 -1 615 0 -5 824 0 0 -8 003 Puhaskasum/(-kah- jum) 15 476 -340 9 506 230 5 227 0 -2 622 27 477 sh Eesti 15 476 -340 8 563 230 2 082 0 -2 622 23 389 sh Läti 0 0 376 0 3 272 0 0 3 648 sh Leedu 0 0 567 0 -127 0 0 440 Segmendi varad 161 352 87 057 54 592 10 211 321 962 -86 892 158 404 706 686 Segmendi kohustused 115 317 59 988 23 958 7 647 120 601 -55 130 172 777 445 158 Segmendi materiaalse põhivara soetus (lisa 13) 6 680 4 338 1 460 409 21 176 0 0 34 063 Segmendi immate- riaalse põhivara soetus (lisa 14) 0 1 987 2 10 1 0 0 2 000 Põhivara väärtuse langus (lisa 13) 0 0 0 0 -293 0 0 -293 Kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse muutus (lisa 12) 0 0 0 0 2 429 0 0 2 429 * - tulumaks allokeeritakse vastavalt sellele, millises tütarettevõtjas on dividendide jaotamisel tekkinud tulumaksu kulu ning edasilükkunud tulumaks.
Segmentidevaheliste tehingutena kajastatakse segmentidevahelised nõuded summas 3 917 tuhat eurot (2024: 5 802 tu- hat eurot), antud laenud summas 47 484 tuhat eurot (2024: 49 328 tuhat eurot) ning investeeringud tütarettevõtjatesse soetusmaksumuses 31 762 tuhat eurot (2024: 31 762 tuhat eurot). Segmentide kohustustest on elimineeritud segmentidevaheliste tehingutena lühiajalised kohustused summas 3 917 tuhat eurot (2024: 5 802 tuhat eurot) ja omavahelised laenukohustused summas 47 484 tuhat eurot (2024: 49 328 tuhat eurot).
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 124 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Grupiväline müügitulu müüdud kaupade ja teenuste liikide järgi Tuhandetes eurodes 2025 2024 Jaemüügitulu 818 028 828 905 Hulgimüügitulu 45 362 58 387 Renditulu 11 831 11 385 Tulu teenuste osutamisest 44 427 45 891 Müügitulu kokku 919 648 944 568 Grupiväline müügitulu klientide asukoha järgi Tuhandetes eurodes 2025 2024 Eesti 821 611 847 095 Läti 59 949 59 360 Leedu 38 088 38 113 Kokku 919 648 944 568 Põhivarade* jaotus varade asukoha järgi Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Eesti 507 895 503 953 Läti 20 354 25 239 Leedu 13 536 2 906 Kokku 541 785 532 098 * Põhivarad, v.a. ﬁnantsvarad ja investeering sidusettevõtjasse. Grupil ei olnud aruandeperioodil ega võrreldaval perioodil kliente, kellelt saadavad müügitulud ületaksid 10% Grupi müügi-
tuludest.
Lisa 21 Teenuste kulud Tuhandetes eurodes 2025 2024 Rendikulud 754 839 Soojuse-ja elektrikulud 12 121 12 845 Halduskulud 11 526 11 322 Müügiga seotud teenuste ja materjalide kulud 7 650 7 369 Turunduskulud 10 477 10 292 Muud tegevuskulud 5 198 5 466 Andmeside ja IT kulud 8 884 8 340 Personaliga seotud kulud 5 044 5 030 Mitmesugused tegevuskulud kokku 61 654
61 503
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 125 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 22 Tööjõukulud Tuhandetes eurodes 2025 2024 Palgakulu 88 577 85 327 Sotsiaalmaks 27 865 26 914 Tööjõukulud kokku 116 442 112 241 Töötajate keskmine arv taandatuna täistööajale 5 047 5 046 Keskmine töötajate arv töötamise liikide kaupa: Töölepingu alusel töötav isik 4 743 4 769 Võlaõiguslepingu alusel teenust osutav isik, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja 297 270 Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige 7 7 Tööjõukulud sisaldavad ka töötajate väljateenitud puhkusetasusid ning 2025. aasta eest määratud, kuid välja maksmata
preemiaid.
Lisa 23 Finantstulud ja -kulud Tuhandetes eurodes Finantstulud 2025 2024 Intressitulu raha ja raha ekvivalentidelt 77 99 Intressitulu kontsernikontolt 367 412 Muud ﬁnantstulud 7 3 Finantstulud kokku 451 514
Finantskulud 2025 2024 Pangalaenude intressikulu -4 648 -6 436 Intressikulu rendilepingutest -5 782 -5 170 Muude laenude intressikulu -739 -1 128 Muud ﬁnantskulud -175 -155 Finantskulud kokku -11 344 -12 889
Vaata lisa 20.
Lisa 24 Puhaskasum aktsia kohta Tava puhaskasumi arvutamiseks aktsia kohta jagatakse emaettevõtja aktsionäridele jaotatav aasta puhaskasum aasta jooksul käibelolevate lihtaktsiate kaalutud keskmise arvuga. Kuna ettevõttel ei ole potentsiaalseid lihtaktsiaid, võrdub la- hustatud puhaskasum aktsia kohta tavapuhaskasumiga aktsia kohta. 2025 2024 Puhaskasum (tuhandetes eurodes) 17 527 27 477 Kaalutud keskmine aktsiate arv (tk) 40 729 200 40 729 200 Tava- ja lahustatud puhaskasum aktsia kohta (eurodes) 0,43 0,67
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 126 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 25 Laenude tagatised ja panditud varad Tuhandetes eurodes Gruppi kuuluvate ettevõtjate poolt võetud laenudel on järgnevad tagatised ja nende bilansilised väärtused: 31.12.2025 31.12.2024 Maa ja ehitised (lisa 13) 148 653 130 197 Masinad ja seadmed (lisa 13) 19 378 21 873 Lõpetamata ehitised (lisa 13) 870 528 Kinnisvarainvesteeringud (lisa 12) 69 695 68 799 Varud (lisa 8) 1 608 66
Lisa 26 Tehingud seotud osapooltega Tuhandetes eurodes
TKM Grupp AS konsolideeritud aastaaruande koostamisel on loetud seotud osapoolteks: a. omanikke (emaettevõtja ning emaettevõtjat kontrollivad või selle üle olulist mõju omavad isikud); b. sidusettevõtjaid; c. teisi emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvaid ettevõtjaid; d. Grupi ettevõtjate juhatuste ja nõukogude liikmeid; e. eespool loetletud isikute lähedasi pereliikmeid ja nende poolt kontrollitavaid või nende olulise mõju all olevaid ette- võtteid. TKM Grupp AS emaettevõtja on Eestis tegutsev OÜ NG Investeeringud, mille enamusomanik on Eestis tegutsev NG Kapital
OÜ. NG Kapital OÜ on TKM Grupp ASi üle lõplikku valitsevat mõju omav ettevõtja. TKM Grupp AS on ostnud ja müünud kaupu, teenuseid ning põhivara järgnevalt: Ostud 2025 Müügid 2025 Ostud 2024 Müügid 2024 Emaettevõtja 285 385 254 420 Emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad 32 260 4 771 32 486 4 887 Juhatuse ja nõukogu liikmed 36 97 0 88 Muud seotud osapooled 105 10 98 24 Kokku 32 686 5 263 32 838 5 419 Suurema osa ostudest emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvatelt ettevõtjatelt moodustavad edasimüügiks soetatud kaubad. Ostud emaettevõtjalt koosnevad peamiselt juhtimistasudest. Müügid seotud osapooltele koosnevad peamiselt osutatud teenustest. Muude seotud osapooltena ülaltoodud tabelis on kajastatud juhatuse ja nõukogu liikmetega seotud isikud. Saldod seotud osapooltega: 31.12.2025 31.12.2024 Nõue emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate vastu 368 792 Nõuded seotud osapoolte vastu kokku (lisa 7) 368 792
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 127 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
31.12.2025 31.12.2024 Emaettevõtja 41 26 Emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvad ette- võtjad 4 249 3 520 Muud seotud osapooled 2 3 Kohustused seotud osapoolte ees kokku (lisa 17) 4 292 3 549 Nõuded ja kohustused seotud osapoolte vastu ja ees, mis on tekkinud tavapärase majandustegevuse raames, on taga- mata ja ei kanna intresse. Emaettevõtja konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad on Grupi jaoks olulised hankijad. Kontsernikonto TKM Grupp kasutab tütarettevõtjate jooksvaks ﬁnantseerimiseks kontsernikontot, mille liikmed on Grupi ettevõtjad. Grupp on omakorda allkontsernina liitunud NG Investeeringud OÜ kontsernikonto (edaspidi peakontsern) lepinguga. Alates 2001. aasta sügisest on TKM Grupp hoidnud oma vabasid vahendeid peakontserni käsutuses teenides paigutuselt intressitulu. 2025. aastal Grupp teenis oma vabade vahendite hoidmisest intressitulu 367 tuhat eurot, keskmine intressimäär 1,26% (2024: 412 tuhat eurot, keskmine intressimäär 2,58%). Seisuga 31.12.2025 ja 31.12.2024 ei andnud Grupp peakontsernile
vabasid rahalisi vahendeid kasutada. Grupp ei kasutanud 2025. aastal ja 2024. aastal peakontserni vabasid rahalisi
vahendeid ega maksnud intresse. Vastavalt kontsernikonto lepingule vastutavad Grupi liikmed pangale tasumata summade eest solidaarselt. Juhatuse ja nõukogu liikmetele arvestatud tasud
TKM Grupi ettevõtjate kõigi juhatuse liikmetele aruandeperioodi eest arvestatud lühiajalised hüvitised, mis sisaldavad töötasu, sotsiaalmakse, boonuseid ning autokulusid, kokku olid 3 187 tuhat eurot (2024. aastal 3 248 tuhat eurot) ja kõigi nõukogude liikmete tasud koos sotsiaalmaksuga olid 995 tuhat eurot (2024. aastal olid nõukogude liikmete tasud koos sotsiaalmaksuga 949 tuhat eurot).
Juhatuse liikmete ennetähtaegse lepingu lõppemisel on lahkumishüvitised piiratud kuni 3-6-kuulise kuupalga summaga.
Lisa 27 Nõukogu ja juhatuse liikmete huvid Järgnevad nõukogu ja juhatuse liikmed omavad või esindavad seisuga 31.12.2025 TKM Grupp ASi aktsiaid, kas läbi Grupi emaettevõtte NG Investeeringud OÜ või individuaalselt: Jüri Käo Esindab 4 775 508 (11,73%) TKM Grupp AS aktsiat Enn Kunila Esindab 4 699 138 (11,54%) TKM Grupp AS aktsiat Raul Puusepp Omab 19 000 (0,04665%) TKM Grupp AS aktsiat Gunnar Kraft Omab 15 654 (0,0384%) TKM Grupp AS aktsiat ja esindab 31 644 (0,078%) TKM Grupp AS aktsiat Järgnevad nõukogu ja juhatuse liikmed omavad või esindavad seisuga 31.12.2024 TKM Grupp ASi aktsiaid, kas läbi Grupi emaettevõtte NG Investeeringud OÜ või individuaalselt: Jüri Käo Esindab 4 775 508 (11,73%) TKM Grupp AS aktsiat Enn Kunila Esindab 4 699 138 (11,54%) TKM Grupp AS aktsiat Raul Puusepp Omab 17 000 (0,0417%) TKM Grupp AS aktsiat Gunnar Kraft Omab 15 654 (0,0384%) TKM Grupp AS aktsiat ja esindab 31 644 (0,078%)
TKM Grupp AS aktsiat
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 128 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 28 Aktsionärid, kes omavad rohkem kui 5% TKM Grupp AS aktsiatest 31.12.2025 31.12.2024 Aktsionär Osalus Osalus OÜ NG Investeeringud (emaettevõtja) 67,10% 67,10% Seisuga 31. detsember 2025 kuulub 68,75% (31. detsember 2024: 68,75%) NG Investeeringud OÜ aktsiatest NG Kapital
OÜle, mis on TKM Grupp ASi üle lõplikku valitsevat mõju omav ettevõtja.
Lisa 29 Tingimuslikud kohustused Tingimuslik dividendide tulumaksu kohustus 31. detsembril 2025 oli TKM Grupp ASi jaotamata kasum 124 228 tuhat eurot (31. detsember 2024: 130 466 tuhat eurot). Dividendide väljamaksmisel omanikele kaasneb sellega tulumaksukulu 22/78 netodividendidena väljamakstavalt sum- malt. Seega on bilansipäeva seisuga eksisteerinud jaotamata kasumist omanikele võimalik dividendidena välja maksta 96 898 tuhat eurot (31. detsember 2024: 101 764 tuhat eurot) ning dividendide väljamaksmisega kaasneks dividendide tulu- maks summas 27 330 tuhat eurot (31. detsember 2024: 28 702 tuhat eurot). Tingimuslikud kohustused seoses pangalaenudega Laenulepingutel summas 131 890 tuhat eurot (2024: 128 565 tuhat eurot) on vastavalt laenulepingute tingimustele laenu- saaja kohustatud täitma teatud ﬁnantssuhtarvude, nagu intressikandvate võlakohustuste suhet EBITDAsse (debt to EBITDA ratio; EBITDA - puhaskasum enne ﬁnantstulusid ja -kulusid, ettevõtte tulumaksu ning materiaalse ning immate- riaalse põhivara väärtuse langust ja amortisatsioonikulusid) või võlateenuste kattekordaja suhet (DSCR ehk arvestuspe- rioodi EBITDA jagatud arvestusperioodi jooksul tasumisele kuuluvate võlakohustustega). Seisuga 31.12.2025 ei tekkinud vastuolu laenulepingu eritingimustega ühegi laenu osas. Tingimuslikud kohustused seoses Maksuametiga Maksuhalduril on õigus kontrollida Grupi maksuarvestust kuni 5 aasta jooksul maksudeklaratsiooni esitamise tähtajast ning vigade tuvastamisel määrata täiendav maksusumma, intressid ning trahv. 2025. ja 2024. aastal ei viidud läbi kontrolli maksuhalduri poolt. Grupi emaettevõtja juhtkonna hinnangul ei esine asjaolusid, mille tulemusena võiks maksuhaldur määrata Gruppi kuuluvatele ettevõtetele olulise täiendava maksusumma.
Tingimuslikud kohustused liisingettevõtetega Grupi tütarettevõttel AS Viking Motors on potentsiaalsed kohustused liisingettevõtetega sõlmitud tagasimüügilepingute alusel sõidukite tagasiostuks liisinguvõtjate kasutusrendi lõppemisel summas 22 731 tuhat eurot (2024. aasta lõpul oli 22 669 tuhat eurot). AS Viking Motors on kohustatud sõiduki tagasi ostma juhul kui liisinguvõtja ega liisingﬁrma ei soovi realiseerida oma lepingust tulenevat eelisostuõigust. Vara jääkväärtus (tagasiostuhind) on kokku lepitud vastavalt prog- noositavale kilometraažile ja automargile. Grupi juhtkonna hinnangul on sõidukite tagasiostukohustuse realiseerumise tõenäosus madal ja sõidukite turuhind on kõrgem tagasiostuhinnast, seega ei oma tagasiostukohustus Grupile negatiivset
mõju. 2025. ja 2024. aastal ei ole Grupp teinud kahjumiga tagasioste.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 129 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 30 Finantsinformatsioon emaettevõtja kohta Vastavalt Eesti raamatupidamise seadusele on lisades avaldatud informatsioon konsolideeriva üksuse konsolideerimata põhiaruannete kohta (emaettevõtte ﬁnantsseisundi aruanne, kasumi- ja muu koondkasumiaruanne, rahavoogude aruanne ning omakapitali muutuste aruanne). Emaettevõtte põhiaruanded on koostatud kasutades samu arvestusmeetodeid ja hindamisaluseid, mida on kasutatud konsolideeritud aruannete koostamisel, v.a tütar- ja sidusettevõtted, mida kajasta- takse emaettevõtte konsolideerimata põhiaruannetes kapitaliosaluse meetodil. Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 VARAD Käibevara Raha ja pangakontod 1 1 Nõuded ja ettemaksed 18 272 20 886 Käibevara kokku 18 273 20 887 Põhivara Investeeringud tütarettevõtjatesse 288 382 287 256 Investeeringud sidusettevõtjatesse 1 860 1 733 Materiaalne põhivara 106 117 Immateriaalne põhivara 2 086 1 637 Põhivara kokku 292 434 290 743 VARAD KOKKU 310 707 311 630 KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL Lühiajalised kohustused Võlakohustused 20 639 20 243 Võlad ja ettemaksed 2 014 2 753 Lühiajalised kohustused kokku 22 653 22 996 Pikaajalised kohustused Võlakohustused 17 500 19 167 Pikaajalised kohustused kokku 17 500 19 167 KOHUSTUSED KOKKU 40 153 42 163 Omakapital Aktsiakapital 16 292 16 292 Kohustuslik reservkapital 2 603 2 603 Jaotamata kasum 251 659 250 572 OMAKAPITAL KOKKU 270 554 269 467 KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU 310 707 311 630
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 130 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes 2025 2024 Müügitulu 6 080 5 792 Muud äritulud 2 4 Mitmesugused tegevuskulud - 1 170 -1 012 Tööjõukulud -5 181 -5 123 Põhivara kulum ja väärtuse langus -236 -259 Muud ärikulud -49 -63 Ärikahjum -554 -661 Intressitulud ja -kulud -503 -750 Kasum kapitaliosaluse meetodist 28 617 31 471 Finantstulud ja -kulud kokku 28 114 30 721 Kasum enne tulumaksustamist 27 560 30 060 ARUANDEPERIOODI PUHASKASUM 27 560 30 060 ARUANDEPERIOODI KOONDKASUM 27 560 30 060 Tava ja lahustatud puhaskasum aktsia kohta (eurodes) 0,68 0,74
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 131 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes 2025 2024 RAHAVOOD ÄRITEGEVUSEST Puhaskasum 27 560 30 060 Korrigeerimised: Intressikulu 1 980 2 961 Intressitulu -1 477 -2 210 Kapitaliosaluse meetodi mõju -28 617 -31 471 Põhivara kulum ja väärtuse langus 236 259 Äritegevusega seotud nõuete ja ettemaksete muutus 1 980 -2 063 Äritegevusega seotud kohustuste ja ettemaksete muutus -740 420 RAHAVOOD ÄRITEGEVUSEST KOKKU 922 -2 044 RAHAVOOD INVESTEERIMISTEGEVUSEST Materiaalse põhivara soetus -36 -56 Immateriaalse põhivara soetus -638 -1 001 Laekunud immateriaalse põhivara müügist 0 1 923 Saadud intressid 1 477 2 210 Muutus kontsernikonto nõudes 1 031 2 535 Saadud dividendid 27 364 30 385 RAHAVOOD INVESTEERIMISTEGEVUSEST KOKKU 29 198 35 996 RAHAVOOD FINANTSEERIMISTEGEVUSEST Saadud laenude tagasimaksed -1 667 -1 667 Makstud intressid -1 980 -2 961 Makstud dividendid -26 473 -29 324 RAHAVOOD FINANTSEERIMISTEGEVUSEST KOKKU -30 120 -33 952 RAHAVOOD KOKKU 0 0 Raha ja raha ekvivalendid perioodi alguses 1 1 Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus 1 1 Raha ja raha ekvivalentide muutus 0 0
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 132 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Tuhandetes eurodes Aktsiakapital Kohustuslik reservkapital Jaotamata kasum Kokku Saldo seisuga 31.12.2023 16 292 2 603 249 836 268 731 Makstud dividendid 0 0 -29 324 -29 324 Aruandeperioodi kasum 0 0 30 060 30 060 Saldo seisuga 31.12.2024 16 292 2 603 250 572 269 467 Makstud dividendid 0 0 -26 473 -26 473 Aruandeperioodi kasum 0 0 27 560 27 560 Saldo seisuga 31.12.2025 16 292 2 603 251 659 270 554 Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruannet koostav äriühingust raamatupidamiskohuslane lähtub omakapitali kohta
äriseadustikus kehtestatud nõuetele vastavuse arvestamisel korrigeeritud konsolideerimata omakapitalist. Korrigeeritud konsolideerimata omakapital Tuhandetes eurodes 31.12.2025 31.12.2024 Emaettevõtte konsolideerimata omakapital 270 554 269 467 Tütarettevõtete ja sidusettevõtete väärtus emaettevõtte konsolideerimata ﬁ- nantsseisundi aruandes (-) -290 242 -288 989 Tütarettevõtete ja sidusettevõtete väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meeto- dil (+) 290 242 288 989 Emaettevõtte korrigeeritud konsolideerimata omakapital 270 554 269 467
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 133 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Lisa 31 Bilansipäevajärgsed sündmused Autosegmendi laiendamise tehing ja kontrolli üleminek 7. jaanuaril 2026 sõlmis TKM Grupp AS‑i 100% tütarettevõte TKM Auto OÜ aktsiate ja osade ostulepingu, millega oman- datakse 100% osalus Rohe Auto AS‑is, SKO Motors OÜ‑s ja enne tehingu lõpuleviimist asutatavas kinnisvara valdusega tegelevas osaühingus. Tehingu lõpuleviimine on lepingu kohaselt seotud mitme eeltingimuse täitmisega, sh müüja poolt teostavate ettevalmistavate toimingutega. Juhtkonna hinnangul ja kooskõlas IFRS 10 kontrolli määratlusega ei olnud Grupil bilansipäeval (31.12.2025) kontrolli nimetatud äriühingute üle, kuna:  tehingu eeltingimused ei olnud täidetud;  osaluste valdus ning juhtimisõigused ei olnud üle läinud;  äriühingute igapäevane tegevus oli jätkuvalt täielikult müüja kontrolli all ning ostjal puudus võimalus äriühingute tootlust mõjutada. IFRS nõuete kohaselt tuleb kontrolli üleminekut analüüsida IFRS 10 alusel ning konsolideerimine algab hetkest, mil oman- daja saab:  power – tegeliku otsustusõiguse äriühingu oluliste tegevuste üle,  exposure to variable returns – õigused tootlusest,  ability to use power to affect returns – võime tootlust oma otsustega mõjutada. Ükski eelmainitud tingimus ei olnud bilansipäeval täidetud. Juhtkonna hinnangul toimub kontrolli üleminek tehingu lõp- liku lõpuleviimise kuupäeval, mis eelduslikult jääb ajavahemikku 20.02.2026–30.06.2026, mil osalused kantakse ostja kasuks üle ning muudetakse äriühingute juhtorganite koosseis. IAS 10 klassiﬁkatsiooni kohaselt on ostulepingu sõlmimine 7. jaanuaril 2026 sündmus, mis on mittekorrigeeriv bilansi- päevajärgne sündmus, kuna see ei kinnita tingimusi, mis oleksid eksisteerinud bilansipäeval. Kuna sündmus on olemuselt oluline ja annab aruande kasutajatele vajalikku informatsiooni Grupi tulevaste tegevuste ja ﬁnantsseisundi võimalike muutuste kohta, esitatakse sündmuse kirjeldus käesolevas lisas kooskõlas IAS 10 nõuetega. Tehing ei avalda mõju Grupi 2025. aasta ﬁnantsseisundile ega kasumiaruandele. Tehingu kajastamist Grupi ﬁnantsaruan- netes alustatakse 2026. aastal tehingu lõpliku lõpuleviimise kuupäevast, mil Grupp saavutab kontrolli lepingujärgse ob- jekti üle IFRS 10 tähenduses.
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 134 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Sõltumatu vandeaudiitori aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 135 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 136 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 137 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 138 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 139 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 140 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 141 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 142 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne Sõltumatu vandeaudiitori piiratud kindlust andev aruanne konsolideeri- tud kestlikkusaruande kohta
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 143 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 144 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 145 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 146 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne KASUMI JAOTAMISE ETTEPANEK TKM Grupi jaotamata kasum on: Kokku jaotamata kasum 31. detsember 2025 124 228 tuhat eurot TKM Grupp AS juhatuse esimees teeb aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku maksta kuni 31. detsembrini 2025 kogune- nud jaotamata kasumist dividende summas 24 438 tuhat eurot. Raul Puusepp Juhatuse esimees Allkirjastatud digitaalselt Tallinn, 19. veebruar 2026
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 147 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne
JUHATAJA JA NÕUKOGU ALLKIRJAD 2025. MAJANDUSAASTA ARUANDELE TKM Grupp ASi nõukogu on vaadanud läbi juhatuse poolt koostatud 2025. majandusaasta aruande, mis koosneb tegevu- saruandest, tasustamisaruandest, konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest, sõltumatu vandeaudiitori aruandest ning kasumi jaotamise ettepanekust, ja on kinnitatud selle esitamiseks aktsionäride korralisel üldkoosolekul. Käesolevaga kinnitame, et TKM Grupp ASi konsolideeritud 2025. aasta majandusaasta aruandes esitatud informatsioon on tõene. Juhatus Raul Puusepp Juhatuse esimees Allkirjastatud digitaalselt Nõukogu Jüri Käo Nõukogu esimees Allkirjastatud digitaalselt Enn Kunila Nõukogu liige Allkirjastatud digitaalselt Kristo Anton Nõukogu liige Allkirjastatud digitaalselt Meelis Milder Nõukogu liige Allkirjastatud digitaalselt Gunnar Kraft Nõukogu liige Allkirjastatud digitaalselt Tallinn, 19. veebruar 2026
Ühingu konsolideeritud majandusaasta aruanne .pdf formaadis Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu (ESEF) märgistuseta. Originaaldokument on esitatud masinloetavas .xhtml formaadis Nasdaq Tallinna börsile ja allkirjastatud digitaalselt (Link: https://nasdaqbaltic.com/statistics/et/instrument/EE0000001105/reports). 148 TKM Grupp AS Konsolideeritud 2025. majandusaasta aruanne MÜÜGITULU JAOTUS VASTAVALT EESTI MAJANDUSE TEGEVUSALADE KLASSIFIKAATORILE (EMTAK) Grupi emaettevõtja müügitulu on jaotatud vastavalt EMTAK-i koodidele alljärgnevalt: Tuhandetes eurodes aasta kohta 2025 EMTAKi kood EMTAKi grupi nimetus 64211 Valdusﬁrmade tegevus 6 080 Müügitulu kokku 6 080